УХВАЛА

29 квітня 2021 року 
Київ
справа №9901/120/21
адміністративне провадження №П/9901/120/21

Верховний Суд у складі судді-доповідача Касаційного адміністративного суду    Губської О.А.,    перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Вищої кваліфікаційної комісії суддів України про визнання протиправною бездіяльності,
в с т а н о в и в :
26.04.2021 ОСОБА_1 (далі - позивач або ОСОБА_1 ) звернулась до Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду із позовом до Вищої кваліфікаційної комісії суддів України (далі - відповідач), в якому просить:
визнати бездіяльність відповідача щодо не завершення кваліфікаційного оцінювання та не вирішення питання про набрання чинності рішення відповідача від 22.05.2019 №    281/ко-19 про відповідність судді Солом`янського районного суду міста Києва ОСОБА_1 - протиправною; 
визнати кваліфікаційне оцінювання судді Солом`янського районного суду міста Києва ОСОБА_1 щодо якої прийнято рішення відповідачем від 22.05.2019 №    281/ко-19 про відповідність займаній посаді успішно завершеним;
визнати рішення відповідача від 22.05.2019 №    281/ко-19  щодо судді Солом`янського районного суду міста Києва ОСОБА_1  таким, що набрало чинності 13.12.2019 - дня набрання чинності судовим рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 06.11.2019 у справі №    640/18553/19, яким скасований висновок Громадської ради доброчесності від 17.05.2019 про невідповідність судді Солом`янського районного суду міста Києва ОСОБА_1 критеріям доброчесності та професійної етики.
Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 28.04.2021 для розгляду цієї справи визначено такий склад колегії суддів: головуючий суддя Губська О.А., судді: Білак М.В., Загороднюк А.Г., Радишевська О.Р., Соколов В.М.
Згідно з частиною першою та п`ятою    статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України)    позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.
За змістом частин першої та четвертої    статті 121 КАС України    суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подана заява, скарга, документи тощо), стосовно якої пропущено строк.
У позовній заяві позивач зазначає, що вона мала законні очікування на те, що Вища кваліфікаційна комісія суддів України вирішить питання про набрання чинності рішення Вищої кваліфікаційної комісії суддів України від 22.05.2019 №    281/ко-19 після направлення відповідачу копії рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 06.11.2019 у справі №    640/18553/19, якими скасовано висновок Громадської ради доброчесності про невідповідність судді Солом`янського районного суду міста Києва ОСОБА_1  критеріям доброчесності та професійної етики від 17.05.2019.
Водночас позивач зазначає, що враховуючи судову практику Верховного Суду (рішення від 07.12.2020 у справі №9901/577/19, яке набрало законної сили 06.01.2021) та відсутність підстав для застосування положення підпункту 4.10.8 пункту 4.10 розділу IV Регламенту Вищої кваліфікаційної комісії суддів України, було подано звернення до відповідача з проханням визнати рішення від 22.05.2019 № 281/ко-19 Вищої кваліфікаційної комісії суддів України щодо судді Солом`янського районного суду міста Києва ОСОБА_1 таким, що набрало чинності з 13.12.2019 - дня набрання чинності судовим рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 06.11.2019 у справі № 640/18553/19, яким скасовано висновок Громадської ради доброчесності від 17.05.2019 про невідповідність судді Солом`янського районного суду міста Києва ОСОБА_1 критеріям доброчесності та професійної етики.
Також позивач зазначає, що 24.03.2021 нею було отримано відповідь відповідача, та вказує, що строк звернення до суду необхідно відраховувати з моменту отримання відповіді на вищевказане звернення, а саме з 24.03.2021.
Верховний Суд наголошує, що    статтею 44 Кодексу адміністративного судочинства України    (далі - КАС України) передбачено обов`язок учасників справи добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки, зокрема виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки, а також виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.
Тобто особа, яка зацікавлена у поданні позовної заяви, повинна вчиняти усі можливі та залежні від неї дії, цілком використовувати наявні засоби та можливості, передбачені законодавством. Отже, учасники процесу мають діяти вчасно та в належний спосіб, вони не мають допускати затримки та невиправданого зволікання під час виконання своїх процесуальних обов`язків.
Крім того, згідно з частиною першою    статті 45 КАС України    учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.
Верховний Суд наголошує, що особливими та непереборними визнаються обставини, які не залежать від волевиявлення сторони й пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій. Такими обставинами є ті, які не залежать від волі особи та об`єктивно унеможливлюють вчасне, тобто у встановлений законом процесуальний строк, звернення до суду з позовною заявою.
Отже, тільки наявність об`єктивних перешкод для своєчасної реалізації права на звернення до суду в строк, встановлений процесуальним законом, може бути підставою для висновку про пропуск такого строку з поважних причин.
Оскаржуване рішення відповідача було прийнято 22.05.2019, проте    позовна заява надіслана до суду 26.04.2021.
За таких обставин Верховний Суд критично оцінює доводи позивача щодо своєчасності звернення до суду внаслідок законних очікувань протягом одного року одинадцяти місяців з моменту прийняття відповідачем оскаржуваного рішення від 22.05.2019 №    281/ко-19.    
Також    позивачем не вказано та не надано належних доказів, коли саме вона дізналась про рішення відповідача від 22.05.2019 №    281/ко-19.
Отже, позивач звернулась з позовом з пропуском строку, визначеного статтею 122 КАС України без зазначення причин пропуску строку звернення до суду. 
Згідно з частиною першою    статті 123 КАС України    у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.
Крім того, частиною третьою статті 161 КАС України передбачено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
Згідно з частиною другою статті 132 КАС України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.
Частиною 1 статті 4 Закону України "Про судовий збір" від 08.07.2011 №3674-VI передбачено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого          законом          на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.
З цією позовною заявою ОСОБА_1 звернулась до суду у квітні 2021 року та заявила три позовних вимоги немайнового характеру. 
Згідно з підпунктом 1 пункту 3 частини другої   статті 4 Закону України "Про судовий збір"   за подання фізичною особою до адміністративного суду позову немайнового характеру справляється судовий збір у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а за подання фізичною особою позову майнового характеру - 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Відповідно до пункту 1 частини 3 статті 6 Закону України "Про судовий збір" у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.
Згідно зі статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2021 рік" станом на 1 січня 2020 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 2270,00 грн.
Таким чином, розмір судового збору за подання цієї позовної заяви становить 2724 грн (2270х0,4х3).
Реквізити для сплати судового збору: отримувач коштів - ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/ 22030102; код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 37993783; банк отримувача - Казначейство України (ЕАП); рахунок отримувача - UA288999980313151207000026007; код   класифікації доходів бюджету: 22030102      «Судовий збір (Верховний Суд, 055)»; призначення платежу - *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб, реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом ___________      (ПІБ чи назва установи, організації позивача),      на рішення від ______      (Дата оскаржуваного рішення)      по справі _________      (Номер справи),      ВЕРХОВНИЙ СУД (Касаційний адміністративний суд)      (назва суду, де розглядається справа).
Відповідно до частини першої    статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями    160,    161    цього    Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.
З огляду на викладене, позивачу з метою усунення виявлених недоліків необхідно вказати коли саме вона дізналась про рішення відповідача від 22.05.2019 №    281/ко-19, вказати інші підстави для поновлення пропущеного строку для звернення до суду із вказаним позовом, надати відповідні докази, які підтверджують такі обставини та зазначити дату, а також надати до суду документ про сплату судового збору у встановленому законом розмірі. 
У разі неусунення недоліків позовної заяви протягом установленого строку вона буде повернута заявнику згідно з пунктом 1 частини четвертої    статті 169 КАС України    .
Керуючись статтями    123, 169,    171,    241,    248,    262,    266 КАС України, Суд,
у х в а л и в :
Позовну заяву ОСОБА_1 до Вищої кваліфікаційної комісії суддів України про визнання протиправною бездіяльності залишити без руху.
Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви у десять днів з дня вручення копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.
Направити позивачу копію ухвали про залишення позовної заяви без руху для виконання.
Ухвала набирає законної сили з моменту підписання і оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач 	О. А. Губська