ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД	
Справа № 320/3707/20                                                                       Суддя (судді) першої інстанції: Терлецька О.О.

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

  01 червня 2021 року                                                                                            м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:

судді-доповідача                               Аліменка В.О., 
суддів                                                   Лічевецького І.О., Оксененка О.М.
за участю секретаря                               Юрковець А.П.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області на рішення Київського окружного адміністративного суду від 02 жовтня 2020 р. у справі за адміністративним позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області до Закладу дошкільної освіти (ясла-садок комбінованого типу) "Хоровод" Української міської ради про застосування заходів реагування у вигляді зупинення роботи,-
В С Т А Н О В И Л А :
Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області звернулось до Київського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Закладу дошкільної освіти (ясла-садок комбінованого типу) "Хоровод" Української міської ради про застосування заходів реагування у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) будівлі Закладу дошкільної освіти (ясла-садок комбінованого типу) «Хоровод» Української міської ради (код ЄДРПОУ 25297490) за адресою: Київська обл., Обухівський р-н, м. Українка, вул. Юності, буд. 23, шляхом зобов`язання відповідача повністю зупинити експлуатацію вказаного об`єкта до повного усунення порушень зазначених в акті від 04.02.2020 № 35.    
Позовні вимоги обґрунтовано тим, що перевіркою булі встановлені порушення правил пожежної та техногенної безпеки, які створюють реальну загрозу життю та здоров`ю людей, що є підставою для застосування заходів реагування у сфері господарської діяльності у вигляді зупинення експлуатації вказаного об`єкта до усунення відповідних порушень.
Посилаючись на положення Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» та т.ст. 67, 68, 70 Кодексу цивільного захисту, позивач просив задовольнити позовні вимоги.
Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 02 жовтня 2020 року у задоволенні позову відмовлено. 
Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, позивачем подано апеляційну скаргу на рішення суду першої інстанції, в якій просить скасувати його через порушення норм матеріального та процесуального права, та прийняти нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги.
Апеляційну скаргу вмотивовано тим, що позивач надав достатньо доказів того, що порушення виявлені ним у процесі перевірки є достатньою підставою для вжиття заходів реагування шляхом зупинення експлуатації (роботи) будівлі Закладу дошкільної освіти (ясла-садок комбінованого типу) «Хоровод» Української міської ради (код ЄДРПОУ 25297490) за адресою: Київська обл., Обухівський р-н, м. Українка, вул. Юності, буд. 23.
Колегія суддів, заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення представників сторін, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.
Як вбачається з матеріалів справи, та було встановлено судом першої інстанції, 13 січня 2020 року ГУ ДСНС України у Київській області прийнято наказ № 57, яким доручено провести позапланову перевірку ЗДО «Хоровод», що знаходиться за адресою: Київська обл., Обухівський р-н, м. Українка, вул. Юності, буд. 23, стосовно додержання та виконання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної і техногенної безпеки.
14 січня 2020 року, на підставі вказаного наказу,  було видане посвідчення № 532 на проведення заходу державного нагляду (контролю) щодо додержання та виконання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної і техногенної безпеки Закладу дошкільної освіти (ясла-садок комбінованого типу) «Хоровод» Української міської ради за адресою: Київська обл., Обухівський р-н, м. Українка, вул. Юності, буд. 23, провідним інспектором Обухівського РС ГУ ДСНС України у Київській області майором служби цивільного захисту Миргородським Миколою Олександровичем та провідним інспектором Обухівського РС ГУ ДСНС України у Київській області старшим лейтенантом служби цивільного захисту Письменою Вікторією Валерієвною, яке вручене особисто під підпис директора Закладу дошкільної освіти (ясла-садок комбінованого типу) «Хоровод» Української міської ради Терпило Л.Г. 03.02.2020.
04 лютого 2020 року було здійснено позапланову перевірку щодо додержання (виконання) вимог нормативно-правових актів та нормативних документів у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки Закладу дошкільної освіти (ясла-садок комбінованого типу) «Хоровод» Української міської ради за адресою: Київська обл., Обухівський р-н, м. Українка, вул. Юності, буд. 23, за результатами позапланової перевірки був складений акт від 04.02.2020 року № 35.
В акті перевірки зазначено, що в ході перевірки були виявлені 11 порушень, а саме: 
1. Система протипожежного захисту не обслуговуються відповідно до вимог ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту»;
2. Наявна система протипожежного захисту (далі - СПЗ) не справна та не утримується в постійній готовності до виконання роботи;
3. Двері евакуаційних виходів не обладнано пристроєм для відкривання їх без ключа з середини будівлі; 
4. Коридори, проходи та інші шляхи евакуації не дообладнано евакуаційним освітленням (світловими покажчиками «Вихід»); 
5. Об`єкт не забезпечено адресними вказівниками (назва вулиці, номер будинку), встановленими на фасадах будівель або інших видних місцях і освітлюваними у темний час доби;
6. Будівлю не обладнано установкою від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів;
7. У приміщеннях, 3 перебуванням дітей, килими, та килимкові доріжки не прикріплено до підлоги;    
8. Біля місця розташування пожежного гідранту не встановлено покажчик (об`ємний зі світильником або плоский із застосуванням світловідбивних покриттів) 3 нанесеними на нього: - літерного індексу ПГ, цифровими значеннями відстані в метрах від покажчика до гідранта, внутрішнього діаметра трубопроводу в міліметрах, зазначенням виду водопровідної мережі (тупикова чи кільцева); 
9. На шляхах евакуації застосовується лінолеум 3 невизначеним показником пожежної небезпеки ДБН В 1.1.7-2016 (пункт 7.3.3); 
10. Пожежний щит, не укомплектовано згідно норм, а саме: вогнегасники - 3 шт., ящик з піском - 1 шт., покривало з негорючого теплоізоляційного матеріалу або повсті розміром 2 X м - 1 шт., гаки - 3 шт., лопати - 2 шт., ломи - 2 шт., сокири - 2 шт.; 
11. В зовнішній стіні сходової клітини СК 1 між 1 та 2 поверхами не влаштовано вікно (фрамугу) площею не менше 1.2 м2 з можливістю відкривання зі сходової площадки 1 маршу. 
Враховуючи те, що під час проведення перевірки було виявлено ряд порушень правил техногенної і пожежної безпеки, які зазначені в акті перевірки, керуючись ст. 68 Кодексу цивільного захисту України ГУ ДСНС у Київські області звернулось з даним позовом до суду, в якому просило застосувати заходи реагування. 
Суд першої інстанції, відмовляючи у задоволенні позову виходив з того, що відповідачем усунуто виявлені порушення, які можуть призвести до займання і розповсюдження вогню та безумовно пов`язанні з ризиком настання реальної загрози життю та здоров`ю людей від пожежі.
Колегія суддів погоджується з рішенням суду першої інстанції та вважає доводи апелянта безпідставними, враховуючи наступне.
Згідно частини 1 статті 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Стаття 19 Конституції України передбачає, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відносини, пов`язані із захистом населення, територій, навколишнього природного середовища та майна від надзвичайних ситуацій, реагуванням на них, функціонуванням єдиної державної системи цивільного захисту, та повноваження органів державної влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, права та обов`язки громадян України, іноземців та осіб без громадянства, підприємств, установ та організацій незалежно від форми власності визначає Кодекс цивільного захисту України від 02.10.2012 року №5403-VI (далі - Кодекс №5403-VI, Кодекс цивільного захисту України).
Статтею 55 Кодексу цивільного захисту України передбачені заходи щодо забезпечення пожежної безпеки, відповідно до частини 1 якої забезпечення пожежної безпеки на території України, регулювання відносин у цій сфері органів державної влади, органів місцевого самоврядування та суб`єктів господарювання і громадян здійснюються відповідно до цього Кодексу, законів та інших нормативно-правових актів.
Діяльність із забезпечення пожежної безпеки є складовою виробничої та іншої діяльності посадових осіб і працівників підприємств, установ та організацій. Зазначена вимога відображається у трудових договорах (контрактах), статутах та положеннях (частина 2 статті 55 Кодексу №5403-V).
Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначає Закон України від 05.04.2007 року №877-V «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» (далі - Закон №877-V).
Частиною 4 статті 4 Закону №877-V передбачено, що вичерпний перелік підстав для зупинення господарської діяльності встановлюється виключно законами.
Згідно з абзацом 1 частини 5 статті 4 Закону №877-V виробництво (виготовлення) або реалізація продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання можуть бути зупинені повністю або частково виключно за рішенням суду.
Частиною 7 статті 7 Закону №877-V передбачено, що на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.
У свою чергу, частина 1 статті 67 Кодексу цивільного захисту України передбачає, що до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить, зокрема: здійснення державного нагляду (контролю) у сфері техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства органами та суб`єктами господарювання, аварійно-рятувальними службами, зазначеними у статті 65 цього Кодексу; звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.
Відповідно до частин 1, 2 статті 68 Кодексу цивільного захисту України посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, у разі порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки, у тому числі невиконання їх законних вимог, зобов`язані застосовувати санкції, визначені законом.
У разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.
Частиною 1 статті 70 Кодексу цивільного захисту України передбачено, що підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів може бути недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами; нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій; неготовність до використання за призначенням аварійно-рятувальної техніки, засобів цивільного захисту, а також обладнання, призначеного для забезпечення безпеки суб`єктів господарювання.
Згідно частини 2 статті 70 Кодексу цивільного захисту України повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.
Відповідно до частини сьомої статті 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.
Аналіз наведених норм дає підстави для висновку, що зупинення експлуатації приміщень є заходом, який застосовується за наявності таких порушень пожежної та техногенної безпеки, які створюють реальну загрозу життю та здоров`ю людей.
Згідно з пунктом 24 частини першої статті 2 Кодексу цивільного захисту України надзвичайна ситуація - обстановка на окремій території чи суб`єкті господарювання на ній або водному об`єкті, яка характеризується порушенням нормальних умов життєдіяльності населення, спричинена катастрофою, аварією, пожежею, стихійним лихом, епідемією, епізоотією, епіфітотією, застосуванням засобів ураження або іншою небезпечною подією, що призвела (може призвести) до виникнення загрози життю або здоров`ю населення, великої кількості загиблих і постраждалих, завдання значних матеріальних збитків, а також до неможливості проживання населення на такій території чи об`єкті, провадження на ній господарської діяльності.
Відповідно до пункту 25 частини першої статті 2 Кодексу цивільного захисту України небезпечна подія - подія, у тому числі катастрофа, аварія, пожежа, стихійне лихо, епідемія, епізоотія, епіфітотія, яка за своїми наслідками становить загрозу життю або здоров`ю населення чи призводить до завдання матеріальних збитків.
Відповідно до підпункту 4.3.7 пункту 4.3 ДСТУ 2272-06 «Пожежна безпека. Терміни та визначення основних понять» небезпечним чинником пожежі є прояв пожежі, що призводить чи може призвести до опечення, отруєння леткими продуктами згоряння або піролізу, травмування чи загибелі людей та (або) до заподіяння матеріальних, соціальних, екологічних збитків. До небезпечних факторів пожежі належать: підвищена температура, задимлення, погіршення складу газового середовища.
Згідно з вимогами пункту 33 частини першої статті 2 Кодексу цивільного захисту України пожежна безпека - відсутність неприпустимого ризику виникнення і розвитку пожеж та пов`язаної з ними можливості завдання шкоди живим істотам, матеріальним цінностям і довкіллю.
Отже, законодавець відносить пожежі до надзвичайних ситуацій та пов`язує настання реальної загрози життю та здоров`ю людей від пожежі з обставинами, які можуть призвести до займання та розповсюдження вогню.
Тобто, загроза життю та здоров`ю людей виникає не лише при наявності порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що безпосередньо можуть до неї призвести, але й за наявності інших порушень по нездійсненню заходів щодо захисту людей від шкідливого впливу небезпечних чинників при вже виниклій пожежі або які підвищують ризик розвитку пожеж.
Поряд з цим, вжиття заходів реагування на порушення тих чи інших правил пожежної безпеки слід оцінювати з урахуванням принципу пропорційності, що передбачає дотримання необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямовані такі заходи.
Аналогічна правова позиція міститься у постанові Верховного Суду від 04.06.2019 року у справі №809/443/16.
Як вбачається з матеріалів справи, в акті перевірки від 04.02.2020 року було зазначено, що в ході перевірки були виявлені 11 порушень.
Під час розгляду справи у суді першої інстанції, позивачем було проведено позапланову перевіру (17-18 червня 2020 року) щодо додержання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки відповідача, за результатами якої було складено акт від 18.06.2020 року № 106, з якого вбачається, що з наявних 11 порушень зафіксованих в акті перевірки №35, відповідачем усунуто 9 порушень, неусунутими залишились 2 наступні порушення:
1. Будівлю не обладнано установкою від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів;
2. В зовнішній стіні сходової клітини СК 1 між 1 та 2 поверхами не влаштовано вікно (фрамугу) площею не менше 1.2 м2 з можливістю відкривання зі сходової площадки 1 маршу.
В свою чергу слід зазначити, що під час розгляду справи у суді апеляційної інстанції представник відповідача надала пояснення що усі порушення, усунення яких є можливим без додаткового бюджетного фінансування, було негайно усунуто. Порушення № 2, згідно акту №106 від  18.06.2020 року було усунено, в зовнішній стіні сходової клітини СК 1 між 1 та 2 поверхами влаштовано вікно (фрамугу) з можливістю відкривання зі сходової площадки маршу, що підтверджується актом вих. № 01-21/01 від 16.06.2020 року.
Крім того, представник відповідача зазначила, щодо встановлення блискавкозахисту на покрівлі навчального закладу, порушення буде усунуто негайно після отримання  відповідного бюджетного фінансування та повідомила, що 29 квітня 2021 року на шостій черговій сесії Української міської ради VIII скликання було прийнято рішення щодо виділення коштів для встановлення блискавкозахисту на покрівлі ЗДО «Хоровод».
Також, представник відповідача зазначила, що 28 травня 2021 року між Управлінням гуманітарного розвитку Української міської ради та ФОП ОСОБА_1 було укладено договір на виготовлення проектно-кошторисної документації по капітальному ремонту системи зовнішнього блискавкозахисту, який буде встановлено найближчим часом.
На підтвердження викладеного відповідачем надано відповідні докази, а саме - копію рішення Української міської ради від 29 квітня 2021 року та копію договору № 89/05 від 28.05.2021 року.
Представник позивача у судовому засіданні не заперечував, щодо усунення вказаних порушень.
Враховуючи вищевикладене, колегія суддів вважає, що відповідачем було виконано вимоги припису Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області, які є законними та виконати які є можливим, з огляду на що, застосування заходу реагування у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) будівлі Закладу дошкільної освіти (ясла-садок комбінованого типу) «Хоровод» Української міської ради (код ЄДРПОУ 25297490) за адресою: Київська обл., Обухівський р-н, м. Українка, вул. Юності, буд. 23 не є пропорційним.
Таким чином, колегія суддів дійшла висновку, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права, а викладені в апеляційній скарзі доводи позицію суду не спростовують.
Відповідно до частини першої статті 2 КАС завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Отже, судом першої інстанції повно та правильно встановлено обставини справи і ухвалено судове рішення з дотриманням норм матеріального та процесуального права, відповідно до вимог ст. 242 КАС України.
Судом апеляційної інстанції враховується, що згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.
Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.
Приписи ст. 316 КАС України визначають, що суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Керуючись ст.ст. 242, 308, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, колегія суддів,  -

П О С Т А Н О В И Л А:
Апеляційну скаргу Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області - залишити без задоволення.
Рішення Київського окружного адміністративного суду від 02 жовтня 2020року - залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття. Касаційна скарга на рішення суду апеляційної інстанції подається безпосередньо до Верховного Суду у порядку та строки, визначені ст.ст. 328-331 КАС України.

Суддя-доповідач                                                                      В.О. Аліменко 

Судді                                                                                          І.О. Лічевецький

                                                                                                    О.М. Оксененко

Повний текст постанови складено « 03» червня 2021 року.