Ухвала 
 
27 травня 2021 року
 
м. Київ
 
справа № 640/12437/16-ц
провадження № 61-13037св20
Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Дундар І. О. (суддя-доповідач), Краснощокова Є. В., Тітова М. Ю., 
розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження справу за позовом заступника керівника Харківської місцевої прокуратури № 2 до Харківської міської ради, ОСОБА_1 , третя особа - обслуговуючий кооператив «Житлово-будівельний кооператив «Сокол», про скасування рішення, визнання недійсним державного акту, зобов`язання вчинити певні дії,
за касаційними скаргами Харківської міської ради, яка підписана представником Новіковим Максимом Сергійовичем та прокуратури Харківської області
на рішення Київського районного суду м. Харкова від 03 березня 2020 року та постанову Харківського апеляційного суду від 28 липня 2020 року,
ВСТАНОВИВ:
У серпні 2016 року заступник керівника Харківської місцевої прокуратури №2 звернувся з позовом до Харківської міської ради, ОСОБА_1 , третя особа: Обслуговуючий кооператив «Житлово-будівельний кооператив «Сокол» про скасування рішення, визнання недійсним державного акту, зобов`язання вчинити певні дії.
Рішенням Київського районного суду м. Харкова від 03 березня 2020 року в задоволенні позову відмовлено.
Постановою Харківського апеляційного суду від 28 липня 2020 року апеляційну скаргу заступника прокурора Харківської області - задоволено частково. Рішення Київського районного суду м. Харкова від 03 березня 2020 року - змінено, викладено текст рішення в редакції цієї постанови.
У вересні 2020 року Харківська міська рада подала до Верховного Суду касаційну скаргу, в якій просить змінити мотивувальну частину постанови Харківського апеляційного суду від 28 липня 2020 року та мотивувальну частину рішення Київського районного суду м. Харкова від 03 березня 2020 року.
У вересні 2020 року прокурор Харківської області в інтересах держави подав до Верховного Суду касаційну скаргу, в якій просить скасувати рішення Київського районного суду м. Харкова від 03 березня 2020 року та постанову Харківського апеляційного суду від 28 липня 2020 року та направити справу до суду першої інстанції на новий розгляд.
У грудні 2020 року Харківська міська рада подала до Верховного Суду відзив, в якому просить відмовити у задоволенні касаційної скарги прокурора Харківської області, змінити мотивувальну частину постанови Харківського апеляційного суду від 28 липня 2020 року та мотивувальну частину рішення Київського районного суду м. Харкова від 03 березня 2020 року.
Ухвалою Верховного Суду від 17 вересня 2020 року поновлено Харківській міській раді строк на касаційне оскарження рішення Київського районного суду м. Харкова від 03 березня 2020 року та постанову Харківського апеляційного суду від 28 липня 2020 року, відкрито касаційне провадження та витребувано справу з суду першої інстанції. 
В ухвалі Верховного Суду від 17 вересня 2020 року зазначено, що наведені у касаційній скарзі доводи містять підстави, передбачені частиною другою статті 389 ЦПК України для відкриття касаційного провадження: суд апеляційної інстанції в оскарженому судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду від 23 січня 2019 року у справі № 916/2130/15, відсутність висновку Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах та судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 ЦПК України). 
Ухвалою Верховного Суду від 13 листопада 2020 року відкрито касаційне провадження. 
В ухвалі Верховного Суду від 13 листопада 2020 року зазначено, що наведені у касаційній скарзі доводи містять підстави, передбачені частиною другою статті 389 ЦПК України для відкриття касаційного провадження: суд апеляційної інстанції в оскарженому судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постановах Верховного Суду від 17 жовтня 2018 року у справі № 362/44/17, від 07 листопада 2018 року у справі № 488/5027/14 та у постановах Верховного Суду України від 20 серпня 2013 року у справі № 3-18гс13, від 18 жовтня 2013 року у справі № 6-92цс13 та судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 ЦПК України.
У лютому 2021 року матеріали цивільної справи № 640/12437/16-ц надійшли до Верховного Суду та 04 лютого 2021 року передані судді-доповідачу.
У касаційній скарзі прокурор області - О. Фільчаков просить касаційний розгляд справи здійснювати у судовому засіданні за участі Офісу генерального прокурора. Про дату та час розгляду касаційної скарги повідомити прокуратуру Харківської області, офіс Генерального прокурора та сторони у справі.
Європейський суд з прав людини вказав, що процедура допуску скарг до розгляду та провадження виключно з питань права, на відміну від того, що стосується питань фактів, може відповідати вимогам статті 6 Конвенції, навіть якщо скаржнику не була надана можливість бути особисто заслуханим апеляційним чи касаційним судом, за умови, якщо відкрите судове засідання проводилось у суді першої інстанції і якщо суди вищої інстанції не мали встановлювати факти справи, а тільки тлумачити відповідні юридичні норми (ZHUK v. UKRAINE, № 45783/05, § 32, ЄСПЛ, від 21 жовтня 2010 року).
Згідно статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу. У разі необхідності учасники справи можуть бути викликані для надання пояснень у справі.
У частині тринадцятій статті 7 ЦПК України передбачено, що розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи.
Тлумачення вказаних норм свідчить, що виклик учасників справи для надання пояснень у справі вирішується Верховним Судом з урахуванням встановленої необхідності таких пояснень. Оскільки Верховним Судом не приймалось рішення про виклик осіб, які беруть участь у справі, для надання пояснень, і така необхідність відсутня, тому підстави для задоволення клопотання відсутні.
Заслухавши доповідь судді-доповідача про проведення підготовчих дій та обставини, необхідні для ухвалення судового рішення судом касаційної інстанції, колегія суддів встановила відсутність підстав, передбачених частинами третьою, четвертою статті 401 ЦПК України. Тому колегія суддів, з урахуванням категорії та складності справи, призначає справу до судового розгляду в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи у складі колегії з п`яти суддів.
Керуючись статтями 34, 260, 401 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду,
УХВАЛИВ:
Відмовити прокурору Харківської області у задоволенні клопотання, яке підписане О. Фільчаковим, про касаційний розгляд справи за участю Офісу генерального прокурора та про повідомлення про дату та час розгляду справи.
Справу за позовом заступника керівника Харківської місцевої прокуратури № 2 до Харківської міської ради, ОСОБА_1 , третя особа - обслуговуючий кооператив «Житлово-будівельний кооператив «Сокол», про скасування рішення, визнання недійсним державного акту, зобов`язання вчинити певні дії, призначити до судового розгляду Верховного Суду ускладі колегії суддівДругої судової палати Касаційного цивільного суду у кількості п`яти суддів в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи.
Інформацію про дату розгляду справи оприлюднити на офіційному вебпорталі судової влади України.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Судді:                                                                             І. О. Дундар
                                                                      Є. В. Краснощоков
                                                                      М. Ю. Тітов