справа № 753/9219/20
головуючий у суді І інстанції Комаревцева Л.В.
провадження № 22-ц/824/4279/2021
 
КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ  СУД
 
ПОСТАНОВА
 
І М Е Н Е М          У К Р А Ї Н И
 
12 квітня 2021 року                                                                     м. Київ
 
Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:
головуючого судді - Писаної Т.О.
суддів - Приходька К.П., Журби С.О.
розглянув у порядку письмового провадження апеляційну скаргу  ОСОБА_1 на рішення Дарницького районного суду міста Києва від 10 грудня 2020 року по справі за позовом Приватного акціонерного товариства «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, 
 
В С Т А Н О В И В:
 
У червні 2020 року ПрАТ «ДТЕК Київські Електромережі» звернулось до суду із вказаним позовом, відповідно до якого просило стягнути з ОСОБА_1 на користь ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» 4 392,68 грн вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем Правил користування електричної енергією та відшкодувати судові витрати по сплаті судового збору в сумі 2 102 грн.
Позовні вимоги обґрунтовано тим, що відповідач є споживачем електричної енергії за адресою: квартира АДРЕСА_1 . 06 квітня 2018 року під час перевірки квартири АДРЕСА_1 було виявлено порушення Правил користування електричною енергією  затверджених постановою Кабінету міністрів України від 26 липня 1999 року № 1357 (далі - Правила, ПКЕЕН), а саме самовільне підключення струмоприймачів до електричної мережі. В результаті чого споживачу ОСОБА_1 були нараховані збитки, які поніс позивач в розмірі 4 392 грн 68 коп., які позивач просив стягнути з відповідача.
Рішенням Дарницького районного суду міста Києва від 10 грудня 2020 року позов задоволено.
Стягнено з ОСОБА_1 на користь ПАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» заборгованість за необліковану електроенергію по акту № 04863 в розмірі 4392,68 та судовий збір в розмірі 2 102 грн. 
 Не погоджуючись із указаним рішенням суду ОСОБА_1 звернувся до суду із апеляційною скаргою, яку мотивовано тим, що акт про порушення № 04863 від 06 квітня 2018 року було складено без присутності споживача ОСОБА_1 та з грубими порушеннями методики, затвердженої Постановою НКРЕ № 562 від 04 травня 2006 року. 
Зазначає, що суд першої інстанції не звернув уваги на заяву відповідача про відключення постачання електроенергії у зв`язку з відсутністю коштів на оплату комунальних послуг та відмовою проживаючих у квартирі осіб солідарно нести витрати на комунальні послуги. 
Також зазначає, що припинення постачання електроенергії до кв. АДРЕСА_1 за ініціативи відповідача могло б призвести до відсутності боргу за спожиту електроенергію, вимушеної згоди всіх мешканців квартири сплачувати за спожиті комунальні послуги, а також унеможливило б самовільне підключення електроенергії.
Враховуючи вищевикладене, ОСОБА_1 просив скасувати рішення Дарницького районного суду міста Києва від 10 грудня 2020 року та ухвалити по справі нове судове рішення, яким у задоволенні позовних вимог ПрАТ «ДТЕК Київські Електромережі» відмовити.
01 березня 2021 року на адресу апеляційного суду надійшов відзив від ПрАТ «ДТЕК Київські Електромережі», відповідно до якого вказано, що рішення суду є законним та обґрунтованим, а апеляційна скарга такою, що не підлягає задоволенню.
Зазначає, що факт відсутності договору про надання житлово-комунальних послуг сам по собі не може бути підставою для звільнення споживача від оплати послуг у повному обсязі.
Вказує, що предметом позову є стягнення заборгованості за не обліковано спожиту електроенергію внаслідок порушення правил користування електричною енергією для населення. Посилання відповідача на те, що з боку енергопостачальника, начебто, було допущено порушення законодавства в результаті чого стало можливим безоблікове  споживання електричної енергії не підтверджено жодним доказом.
Також вказує, що відповідачу за підписом начальника інформаційно-консультаційного центру по роботі із споживачами електричної енергії було надано обґрунтовану відповідь на його звернення щодо неправомірного припинення електропостачання.
Відповідно до ч. 1 ст. 368 ЦПК України справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими главою І розділу V ЦПК України.
Відповідно до ч. 1 ст. 369 ЦПК України апеляційні скарги на рішення суду у справах з ціною позову менше ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім тих, які не підлягають розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.
Відповідно до ч. 3 ст. 369 ЦПК України з урахуванням конкретних обставин справи суд апеляційної інстанції може розглянути апеляційні скарги, зазначені в частинах першій та другій цієї статті, у судовому засіданні з повідомленням (викликом) учасників справи.
Відповідно до ч. 13 ст. 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.
Враховуючи вищевикладене, оскільки із матеріалів справи не вбачається обставин, які б унеможливлювали розгляд справи без повідомлення учасників справи, розгляд справи здійснено в порядку письмового провадження, без повідомлення учасників справи.
 
Заслухавши доповідь судді-доповідача, дослідивши матеріали справи, з`ясувавши обставини справи та обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.
Судом встановлено, що ОСОБА_1 є власником особового рахунку № НОМЕР_1 за адресою АДРЕСА_1 /а.с. 11-12/ та є споживачем електричної енергії за даною адресою, яку постачає позивач.
06 квітня 2018 року за адресою відповідача представниками позивача було виявлено порушення Правил, а саме: самовільне підключення струмоприймачів до електричної мережі. На підставі виявленого порушення було складено акт про порушення ПКЕЕН від 06 квітня 2018 року № 04863 /а.с. 13/.
06 квітня 2018 року представником позивача було складено акт про усунення порушення ПКЕЕ за №04863 /а.с.15-16/, про що листом від 19 квітня 2018 за вих. №2/02/4-268 було повідомлено відповідача /а.с.17/.
23 травня 2018 року в присутності відповідача відбулося засідання комісії з розгляду актів порушень Правил користування електричною енергією для населення та умов договорів про користування електричною енергією і нарахувань за ними (далі - Комісія). Комісією було вирішено, провести нарахування по акту від 06 квітня 2018 року № 4863 за не обліковано спожиту електричну енергію /а.с. 18/.
Відповідно до п.3.5 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії не облікованої внаслідок порушення споживачем ПКЕЕН (далі - Методики) за формулою 2.7 проведено розрахунок вартості електроенергії, спожитої з порушенням  ПКЕЕН на суму 4 392 грн 68 коп., про що листами було повідомлено відповідача /а.с. 20-21/
Також судом встановлено, що заборгованість за вказаним актом про порушення ПКЕЕН відповідачем не погашена.
Вирішуючи вказаний спір та задовольняючи позовні вимоги ПрАТ «ДТЕК Київській електромережі» суд першої інстанції дійшов висновку, що відповідач користувався електричною енергією з порушенням Правил користування електричної енергією, а тому позовні вимоги позивача щодо стягнення 4392,68 грн як вартості спожитої та не облікованої енергії є законними та обґрунтованими.
Апеляційний суд погоджується із висновками суду першої інстанції виходячи з наступного.
Згідно ч.ч.1, 2, 5 ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
Зазначеним вимогам закону рішення суду першої інстанції про задоволення позовних вимог відповідає з огляду на наступне.
Так, відносини щодо постачання фізичним особам електричної енергії регулюються статтею 714 ЦК України, ст. 77 Закону України «Про ринок електричної енергії», «Правилами користування електричною енергією для населення», затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року № 1357 та «Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією», затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04 травня 2006 року №562.
Відповідно до частини першої статті 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.
Як встановлено судом першої інстанції та не заперечується сторонами, ОСОБА_1 є власником квартири АДРЕСА_1 та є споживачем послуг, які надає ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі». Таким чином між сторонами існують договірні правовідносини, відповідно до яких сторони погодили взаємні права та обов`язки.
Статтею 26 Закону України «Про електроенергетику» (в редакції Закону, який діяв на час виникнення взаємних прав та обов`язків сторін у вказаній справі) встановлено обов`язки та відповідальність споживачів енергії, а також, що споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником. Споживач енергії зобов`язаний додержуватися вимог нормативно-технічних документів та договору про постачання енергії. Безпечну експлуатацію енергетичних установок споживача та їх належний технічний стан забезпечує сам споживач. Споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною енергією.
Відповідно до пункту 37 Правил користування електричною енергією для населення, які затверджені постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року №1357 (далі - ПКЕЕН) та діяли на час виникнення спірних правовідносин, енергопостачальник має право зокрема: перевіряти справність засобів обліку, знімати покази відповідно до умов договору та проводити обстеження електроустановок побутових споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза засобами обліку; вимагати від побутового споживача відшкодування збитків, завданих порушеннями, допущеними побутовим споживачем під час користування електричною енергією.
Як встановлено судом при розгляді справи, 06 квітня 2018 року представниками ПАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ»  було складено акт про порушення №04863 (а.с.13). У вказаному акті про порушення зазначено, що споживач при користуванні енергією за адресою: кв. АДРЕСА_1 ,  порушив положення п.4 ч.2 ст.77 Закону України «Про ринок електричної енергії», п.9.18,32 ПКЕЕ - самовільне підключення електропроводки до мережі поза приладом обліку з метою без облікового споживання електроенергії. 
Закон України «Про ринок електричної енергії» визначає, що учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом (ч.1 ст.77). Правопорушеннями на ринку електричної енергії є крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики і споживання електричної енергії без приладів обліку (ч.2 ст.77).
Відповідно до п.1 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року №1357, вказано, що дані Правила обов`язкові для виконання всіма побутовими споживачами і енергопостачальниками незалежно від форм власності.
Відповідно до п.2 Правил під самовільним підключенням розуміють споживання електричної енергії без укладення з електропостачальником договору про користування електричною енергією або підключення з порушенням цих Правил.
Побутовий споживач несе відповідальність згідно із законодавством за розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електричних мереж і споживання електричної енергії без засобів обліку (п.48 Правил).
Згідно із п.53 Правил у разі виявлення представником енергопостачальника порушення побутовим споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та побутовим споживачем чи представником побутового споживача (особою, яка є співвласником об`єкта або має право користуватися цим об`єктом відповідно до договору). Один примірник акта вручається побутовому споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Побутовий споживач має право внести до акта свої зауваження.
У разі відмови побутового споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника.
Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника.
Електропостачальник повинен вести журнал реєстрації засідань комісії з розгляду актів про порушення цих Правил, в якому зазначаються дата проведення засідання; номер протоколу; склад комісії; склад запрошених на засідання комісії (представники НКРЕКП, центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики, обласних державних адміністрацій, обласних відділень Антимонопольного комітету, спеціального уповноваженого центрального органу виконавчої влади у сфері державного контролю за додержанням законодавства про захист прав споживачів); відмітка про присутність або відсутність побутового споживача (у разі відсутності зазначити причини відсутності побутового споживача); перелік питань, які розглядалися на засіданні комісії; час розгляду кожного з питань, зміст окремої думки учасників комісії (у разі її наявності) та стислий зміст рішення.
Побутовий споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів.
Енергопостачальник повідомляє побутового споживача не пізніше ніж за 20 календарних днів до дня засідання комісії про його час і дату.
Акт про порушення цих Правил не розглядається у разі неповідомлення або несвоєчасного повідомлення побутового споживача про час і дату засідання комісії.
Акт про порушення Правил, не розглянутий у визначеному цими Правилами порядку протягом 50 календарних днів від дня його складення, вважається недійсним та підлягає скасуванню.
Рішення комісії з розгляду актів оформляється протоколом, копія якого видається побутовому споживачу.
У протоколі зазначається інформація про причетність побутового споживача до порушення цих Правил.
У разі причетності побутового споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються:
відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії;
розрахунок проведених нарахувань з посиланням на відповідні пункти цих Правил та затвердженої постановою НКРЕ від 4 травня 2006 року № 562 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення побутовими споживачами правил користування електричною енергією.
У разі виявлення фактів розкрадання електричної енергії електропостачальник має право відключити лише безоблікове приєднання до електричних мереж. Якщо неможливо усунути безоблікове приєднання під час оформлення акта, відключенню підлягає об`єкт споживача в цілому, про що зазначається в акті.
У разі відмови побутового споживача від сплати вартості необлікованої електричної енергії енергопостачальник звертається з позовом до суду та має право припинити постачання електричної енергії після прийняття судом рішення на користь енергопостачальника (крім випадку виявлення факту самовільного підключення).
Якщо між побутовим споживачем і енергопостачальником не досягнуто згоди щодо користування електричною енергією, її оплати, збереження засобів обліку тощо, спірні питання вирішуються в установленому законодавством порядку.
Так, з матеріалів справи вбачається, що сам факт порушення споживачем Правил користування електричною енергією, що полягала в «самовільному підключенні електропроводки до електричної мережі поза приладом обліку з метою без облікового споживання електричної енергії», відповідачем у встановленому чинним законодавством порядку не спростовано.
З матеріалів справи вбачається, що 23 травня 2018 року в присутності відповідача відбулося засідання комісії з розгляду актів порушень Правил користування електричною енергією для населення та умов договорів про користування електричною енергією і нарахувань за ними (далі - Комісія). Комісією було вирішено, провести нарахування по акту від 06 квітня 2018 року № 4863 за не обліковано спожиту електричну енергію /а.с. 18/ та проведено нарахуванням спричиненої шкоди Відповідно до п.3.5 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії не облікованої внаслідок порушення споживачем ПКЕЕН (далі - Методики) за формулою 2.7 проведено розрахунок вартості електроенергії, спожитої з порушенням  ПКЕЕН на суму 4392 грн 68 коп., про що листом було повідомлено відповідача /а.с. 20-21/.
            Відповідно до пункту 42 ПКЕЕН споживач електричної енергії зобов`язаний: дотримуватися вимог нормативно-технічних документів та договору; забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та побутових електроприладів; забезпечувати збереження приладів обліку і пломб на них у разі розміщення приладу обліку в квартирі або на іншому об`єкті споживача; невідкладно повідомляти енергопостачальника про недоліки в роботі приладу обліку; узгоджувати з енергопостачальником нові підключення та переобладнання внутрішньої електропроводки, здійснювані з метою збільшення споживання електричної потужності; забезпечувати доступ представникам енергопостачальника після пред`явлення ними службових посвідчень до квартири або іншого об`єкта для обстеження засобу обліку, електроустановок та електропроводки.
Відповідно до пункту 48 ПКЕЕН споживач несе відповідальність згідно із законодавством за: порушення правил користування електричною енергією; розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку; пошкодження приладу обліку.
Відповідно до пункту 53 ПКЕЕН у разі виявлення представником енергопостачальника порушення побутовим споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та побутовим споживачем чи представником побутового споживача (особою, яка є співвласником об`єкта або має право користуватися цим об`єктом відповідно до договору). Один примірник акту вручається побутовому споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Побутовий споживач має право внести до акта свої зауваження.
Визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією проводиться за «Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією», затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04 травня 2006 року № 562.
Методика визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, застосовується постачальником електричної енергії за регульованим тарифом (електропередавальною організацією) при визначенні обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення правил користування електричною енергією та/або виявлення фактів крадіжки електричної енергії, самовільного підключення до об`єктів електроенергетики і споживання електричної енергії без приладів обліку (пункт 1.2Методики).
Методика застосовується на підставі Акта про порушення, складеного з урахуванням вимог Правил КЕЕН у разі самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника або іншого споживача (власника мереж) з порушенням схеми обліку (підпункт 5 пункту 3.1Методики).
У разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 5-7 пункту 3.1 ця Методика застосовується за умови виявлення місця підключення до відповідних мереж, що зазначається в Акті про порушення та позначається на схемі.
На виконання умов Методики в Акті про порушення зазначена: межа балансової належності (ГРШ); прилад обліку (WN); місце самовільного підключення перед приладом обліку, що графічно відображено на схемі; за допомогою спеціальних приладів встановлено матеріал проводу (самовільного підключення) та його площу перерізу - 3 х 4 мм2 (а.с.18).
Пунктом 3.5 Методики передбачено, що у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 5, 6 пункту 3.1 Методики, добовий обсяг споживання електричної енергії через проводи, якими здійснене самовільне підключення або підключення поза приладом обліку, визначається за формулою 2.7 Методики.
В протоколі засідання комісії по розгляду акта порушення від 23 травня 2018 року №662 зазначено, що порушення Правил КЕЕН відбулося у зв`язку з самовільним підключенням струмоприймачів до електричної мережі через лічильник, в якому відключена шунтуюча перемичка; при включеному навантаженні лічильний механізм не враховує спожиту електроенергію; самовільне підключення виконане з порушенням схеми обліку; самовільне підключення виконане відкрито; зірвана пломба електропередавальної організації на клемній кришці електролічильника.
Перевіряючи доводи, викладенні в апеляційній скарзі, апеляційний суд виходить із наступного.
Доводи апелянта про те, що акт про порушення ПКЕЕН був складений у його відсутність не може бути підставою для скасування рішення суду першої інстанції, оскільки відповідачем не оскаржувалися рішення комісії, які були ухвалені за наслідками складення вказаного акта. Крім того, суд першої інстанції, вирішуючи вказаний спір, повно та об`єктивно дослідив обставини складення Акта про порушення та дії працівників енергопостачальника та надав їм відповідну оцінку.  
Так, відповідно до п. 53 «Правил користування електричною енергією для населення» затвердженою Постановою КМУ № 1357 від 26 липня 1999 року визначено, що у разі відмови побутового споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника. Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника.
Зазначене положення «Правил…» працівниками ПрАТ «Київські електромережі» дотримано, оскільки зазначений акт підписаний 3 працівниками ПрАТ .
            Як убачається із матеріалів справи листом від 20 червня 2018 року ПрАТ «ДТЕК Київські Електромережі» надало відповідь на звернення відповідача (а.с. 53) де зазначило, що спори, які виникають під час користування приміщеннями житлових будинків, вирішуються шляхом проведення переговорів між учасниками спору або відповідно до чинного законодавства України. Врегулювання цивільно-правових відносин щодо користування помешканням, у тому числі розрахунків за електричну енергію за зазначеною адресою, не належать до компетенції ПрАТ «ДТЕК Київські Електромережі».
Таким чином, колегія суддів не приймає до уваги доводи апеляційної скарги про те, що позивач не надав відповідачу відповідь на заяву від 10 травня 2017 року, в якій відповідач просив відключити постачання електроенергії до квартири оскільки вказане спростовується матеріалами справи.
Натомість, посилання відповідача на те, що з боку енергопостачальника було допущено порушення законодавства в результаті чого стало можливим безоблікове споживання електричної енергії не підтверджено жодним доказом.
Відповідно до положень ст. 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.
Інші доводи апелянта також не спростовують висновки суду першої інстанції та не можуть слугувати підставою для його скасування.
Відповідно до п.1 ч.1 ст. 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення.
З урахуванням вищенаведеного, колегія суддів вважає за необхідне залишити апеляційну скаргу без задоволення, а оскаржуване судове рішення - без змін.
 
Керуючись ст.ст. 367, 368, 374, 375, 381-384 ЦПК України, Київський апеляційний суд,-
 
П О С Т А Н О В И В:
 
Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.
Рішення Дарницького районного суду міста Києва від 10 грудня 2020 року залишити без змін.
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та оскарженню в касаційному порядку не підлягає, крім випадків, зазначених в статті 389 ЦПК України.
 
Головуючий                                                                                   Т.О. Писана
 
Судді                                                                                                К.П. Приходько
 
                                                                                                          С.О. Журба