КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД

Апеляційне провадження                                                 
№ 22-ц/824/7954/2021                                                                     

П О С Т А Н О В А
 
І М Е Н Е М             У К Р А Ї Н И

01 червня 2021 року                                                                       місто Київ
                                                                                                справа №363/4515/19  
                            
Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:   головуючого судді: Борисової О.В.
                     суддів: Ратнікової В.М., Левенця Б.Б.
                     за участю секретаря судового засідання - Савлук І.М.
 
розглянув у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою представника відповідача ОСОБА_1 на ухвалу Вишгородського районного суду Київської області від 31 березня 2021 року про призначення експертизи, постановлену під головуванням судді Баличевої М.Б., у справі за позовом  ОСОБА_2 до  ОСОБА_1 ,  ОСОБА_3 , треті особи: приватний нотаріус Вишгородського районного нотаріального округу Загвоздіна Альона Миколаївна, Вишгородська районна державна нотаріальна контора про визнання недійсними підпису та заяви, визнання заповіту дійсним,-
 
                                              В С Т А Н О В И В:
             
У жовтні 2019 року позивач звернулася до Вишгородського районного суду Київської області з позовом до відповідачів, в якому, з урахуванням заяви про зміну позовних вимог просила:
визнати недійсним підпис, що міститься в заяві від 10 жовтня 2017 року про скасування заповіту від 17 липня 2013 року, як такий, що не належить покійній ОСОБА_4 ;
визнати недійсною заяву від 10 жовтня 2017 року про скасування заповіту ОСОБА_4 від 17 липня 2013 року;
визнати заповіт, складений 17 липня 2013 року приватним нотаріусом Кравцовою О.В. за реєстровим №1542 у присутності свідків ОСОБА_5 і ОСОБА_6 та за підписом ОСОБА_7 , яку спадкодавець уповноважив вчиняти відповідну дію дійсним.
Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 31 березня 2021 року призначено по справі судово-почеркознавчу експертизу, проведення якої доручено експертам Київського науково-дослідницького експертно-криміналістичного центру МВС України, на вирішення якої поставлено наступні питання: 
чи було виконано підпис на довіреності від імені громадянки ОСОБА_4 від 10 жовтня 2017 року самою громадянкою ОСОБА_4 чи іншою особою?
чи було виконано підпис на довіреності від імені громадянки ОСОБА_4 від 10 жовтня 2017 року самою громадянкою ОСОБА_4 чи іншою особою?
чи були виконані підписи, які містяться на паспорті серія НОМЕР_1 , виданий Мінським РУ ГУ МВС України в місті Києві 30 листопада 2000 року, договорі купівлі-продажу від 14 травня 2001 року, заяві про скасування заповіту від 10 жовтня 2017 року та довіреності від 10 жовтня 2017 року однією і тією ж особою?.
Надано для проведення експертизи матеріали цивільної справи №363/4515/19.
Оплату за проведення експертизи покладено на ОСОБА_2 .
Провадження по справі зупинено на час проведення експертизи.
Не погоджуючись з вказаною ухвалою суду першої інстанції, представник відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_8 подала апеляційну скаргу, в якій посилаючись на порушення норм процесуального права, просила оскаржувану ухвалу скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.
На обґрунтування доводів апеляційної скарги вказувала, що у даній справі, можливо зібрати та надати лише вільні та умовно-вільні зразки підпису ОСОБА_4 .
Зазначала, що станом на день призначення експертизи, позивач в клопотанні про призначення експертизи заявляє, що в нього наявні тільки паспорт та договір купівлі-продажу зі зразками підпису покійної ОСОБА_4 і в прохальній частині клопотання просить суд звернутися з відповідною ухвалою до ПФУ Вишгородського відділу обслуговування громадян, Управління соціального захисту населення Оболонської районної в місті Києві державної адміністрації та Оболонського ЖЕК №513 щодо витребування оригіналів документів, які містять зразки підпису ОСОБА_4 . 
Посилалась на те, що судом першої інстанції залишено поза увагою, що станом на день призначення експертизи в матеріалах справи відсутні належні та допустимі письмові докази, які містять вільні та умовно-вільні зразки підпису покійної ОСОБА_4 , достовірно виконані нею та докази такої достовірності виконання та які відповідають за часом виконання 2017 року, в якому була підписана нею оспорювана заява про скасування заповіту.
Вказувала, що підпис ОСОБА_4 на заяві про скасування заповіту та на довіреності виконаний 10 жовтня 2017 року. Згідно обставин справи, у 2012 році стан здоров'я ОСОБА_4 погіршився, в результаті інсульту була паралізована права частині її тіла, в тому числі і права рука. Відповідно до акту огляду МСЕК №0400785, ОСОБА_4 присвоєно першу групу інвалідності.
Зазначала, що ОСОБА_4 намагалась пристосуватися до свого стану обмеженої рухливості та починаючи з 2014 року вже могла користуватися лівою рукою, виконувати лівою рукою рухи, необхідні в побуті та писати.
Посилалась, що відповідачу невідомо про наявність будь-яких зразків підпису ОСОБА_4 , виконаних лівою рукою.
Зазначала, що в прохальній частині поданих заперечень відповідач просила суд, в тому числі, у разі призначення судом експертизи, надати учасникам справи час запропонувати питання експерту та експертну установу.
Посилалась на те, що це було обумовлено тим, що перелік питань, які пропонував позивач поставити експерту є занадто вузьким, з урахуванням перелічених обставин щодо стану здоров`я ОСОБА_4 та динаміки його погіршення у часі з 2000 по 2017 рік. Так, відсутні питання, якою рукою - лівою чи правою вчинені підписи, щодо часу виконання підпису на зразках, отриманих експертом та на заяві про скасування заповіту та інші питання, які є необхідними для з`ясування справи.
Вказувала, що суд позбавив відповідача, визначеного ч.5 ст.103 процесуального права, навіть не відобразивши це в оскаржуваній ухвалі.
Зазначала, що відповідач заявляв у запереченнях, що не погоджується з експертною установою, запропонованою позивачем і в прохальній частині заявляв про свій намір скористатися правом запропонувати експертну установу.
Посилалась на те, що судом не виконано вимоги ч.3 ст.103 ЦПК України щодо встановлення строку для погодження учасниками справи експертної установи.
Вказувала, що позивачем не надані та в матеріалах справи відсутні будь-які докази того, що приватний нотаріус Загвоздіна О.М. зазначила недостовірні дані щодо особистого засвідчення підпису та встановлення особи ОСОБА_4 
13 травня 2021 року від представника позивача на адресу Київського апеляційного суду надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому останній посилався на те, що апеляційна скарга є необґрунтованою, а її доводи не спростовують висновків суду першої інстанції, просив ухвалу суду залишити без змін, а скаргу без задоволення.  
Представник відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_8  у судовому засіданні апеляційного суду підтримала доводи апеляційної скарги, просила її задовольнити.
Представник позивача ОСОБА_2 - ОСОБА_9 у судовому засіданні проти апеляційної скарги заперечував та просив ухвалу суду першої інстанції у справі залишити без змін.
Відповідач   ОСОБА_3 , треті особи: приватний нотаріус Загвоздіна А.М., Вишгородська районна державна нотаріальна контора у судове засідання не з`явилися, про день, час та місце розгляду справи були належним чином повідомлені. Від Вишгородської районної державної нотаріальної контори надійшов лист-повідомлення, в якому остання просила розглядати справу у відсутність її представника.
А відтак, колегія суддів вважає за можливе розглядати справу у відсутність осіб, які не з'явилися в судове засідання на підставі ч.2 ст.372 ЦПК України.
Заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення  осіб, які з`явилися у судове засідання, з`ясувавши обставини справи та обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.
Постановляючи оскаржувану ухвалу, суд першої інстанції послався на положення ст.103 ЦПК України та виходив з того, що для з`ясування обставин, що мають значення для справи необхідні спеціальні знання.
Колегія суддів погоджується з даним висновком суду першої інстанції виходячи з наступного. 
Згідно вимог ст.76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються, зокрема, висновками експертів.
Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.116 ЦПК України суд за заявою учасника справи або особи, яка може набути статусу позивача, має забезпечити докази, якщо є підстави припускати, що засіб доказування може бути втрачений або збирання або подання відповідних доказів стане згодом неможливим чи утрудненим.
Способами забезпечення судом доказів є допит свідків, призначення експертизи, витребування та (або) огляд доказів, у тому числі за їх місцезнаходженням, заборона вчиняти певні дії щодо доказів та зобов`язання вчинити певні дії щодо доказів. У необхідних випадках судом можуть бути застосовані інші способи забезпечення доказів, визначені судом.
Частиною 1 ст.103 ЦПК України визначено, що суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з'ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо, сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.
Згідно з ч.ч.3-5 ст.103 ЦПК України при призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. Суд з урахуванням обставин справи має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. У разі необхідності може бути призначено декілька експертів для підготовки одного висновку (комісійна або комплексна експертиза).
Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом.
Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну.
Отримані докази, у т.ч. пояснення сторін та висновки експертизи мають бути оцінені судом за правилами ст.89 ЦПК України.
Призначення та проведення експертизи у цивільному судочинстві регулюється ст.ст.103-113 ЦПК України, Законом  України  «Про судову експертизу» від 25 лютого 1994 року №4038-XII та Інструкцією про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, яка затверджена наказом Міністерства юстиції України від 08 жовтня 1998 року №53/5.
Відповідно до ст.1 Закону України «Про судову експертизу» судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об'єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.
Отже, діючим цивільним процесуальним законодавством передбачено, що експертиза у справі призначається судом у разі необхідності з'ясування фактичних обставин, що становлять предмет доказування. Також за змістом вказаних норм кожна сторона має право надавати суду докази на підтвердження обставин, на які вони посилаються,   обставин, для з'ясування яких  необхідні спеціальні знання - висновки експертизи. У разі, якщо у сторони відсутня можливість самостійно надати  висновок, відповідна сторона вправі заявити перед судом клопотання про призначення відповідної експертизи.  
Як вбачається з матеріалів справи, предметом даного позову є: визнання недійсним підпису, що міститься в заяві від 10 жовтня 2017 року про скасування заповіту від 17 липня 2013 року, як такий, що не належить покійній ОСОБА_4 ; визнання недійсною заяву від 10 жовтня 2017 року про скасування заповіту        ОСОБА_4 від 17 липня 2013 року та визнання заповіту, складеного 17 липня 2013 року дійсним.
Позивач ОСОБА_2 , звертаючись до суду з вказаним позовом посилалася на те, що підпис, який має місце на заяві від 10 жовтня 2017 рокута довіреності від 10 жовтня 2017 року не належить її покійній матері ОСОБА_4 .
При цьому, відповідачі заперечують вказані обставини.
Враховуючи характер спірних правовідносин між сторонами, предмет позову та те, що для з'ясування  обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини справи неможливо та з метою усунення суперечностей та неповноти розгляду справи судом, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції правомірнопризначив у справі судово-почеркознавчу експертизу
В даному випадку подальший розгляд справи без призначення вищевказаної експертизи та її висновку є недоцільним, оскільки лише дана експертиза може дати відповідь на питання чи було виконано підпис на довіреності від 10 жовтня 2017 року, на заяві від 10 жовтня 2017 року самою ОСОБА_4 чи іншою особою та чи були виконані підписи, які містяться на паспорті серія НОМЕР_1 , виданий Мінським РУ ГУ МВС України в місті Києві 30 листопада 2000 року, договорі купівлі-продажу від 14 травня 2001 року, заяві про скасування заповіту від 10 жовтня 2017 року та довіреності від 10 жовтня 2017 року однією і тією ж особою?.
Доводи апеляційної скарги про те, що: відповідач заявляв у запереченнях, що не погоджується з експертною установою, запропонованою позивачем і в прохальній частині заявляв про свій намір скористатися правом запропонувати експертну установу; судом першої інстанції не виконано вимоги ч.3 ст.103 ЦПК України щодо встановлення строку для погодження учасниками справи експертної установи, колегія суддів відхиляє, оскільки вони не спростовують висновків суду про необхідність призначення судом по даній справі судово-почеркознавчої експертизи.
Крім того, як вбачається з матеріалів справи, представник позивача 17 грудня 2020 року подав до суду першої інстанції клопотання про призначення у справі вказаної експертизи з запропонованими питаннями та експертною установою.
30 грудня 2020 року від представника відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_8 до суду першої інстанції надійшли заперечення на клопотання про призначення судової почеркознавчої експертизи, в яких остання вказувала на те, що вони не погоджуються з проведенням експертизи в Київському науково-дослідницькому експертно-криміналістичному центрі МВС України та будуть просити призначити експертизу в Київському НДІСЕ. Також просила в задоволенні клопотання про призначення експертизи відмовити, у зв`язку з його необґрунтованістю та у разі призначення судом експертизи надати учасникам справи час запропонувати питання експерту та експертну установу.
16 лютого 2021 року від відповідача ОСОБА_3 надійшли заперечення на клопотання про проведення експертизи, в яких остання просила в задоволенні клопотання про призначення експертизи відмовити, у зв`язку з його необґрунтованістю та у разі призначення судом експертизи надати учасникам справи час запропонувати питання експерту та експертну установу.
В подальшому, 31 березня 2021 року представник відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_8 подала клопотання, в якому просила підготовче засідання проводити без участі ОСОБА_1 та її представника і з урахуванням поданих заперечень на клопотання позивача про призначення експертизи - відмовити в задоволенні вказаного клопотання.
При цьому, слід зазначити, що з часу подання клопотання про призначення експертизи 30 грудня 2020 року до постановлення судом оскаржуваної ухвали 31 березня 2021 року сторона відповідача ОСОБА_1 не скористалася своїм правом запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта.
Отже, на час постановлення ухвали суд першої інстанції діяв у межах процесуального закону, а тому посилання апелянта на порушення норм процесуального права при розгляді заяви про призначення експертизи не знайшли свого підтвердження.
Оскільки, ухвала суду постановлена з дотриманням  норм процесуального права, підстав для її скасування колегія суддів не вбачає.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.268, 367, 368, 374, 375, 381-383 ЦПК України, Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ, -
 
П О С Т А Н О В И В:
 
Апеляційну скаргу представника відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_8 - залишити без задоволення.
 
Ухвалу Вишгородського районного суду Київської області від 31 березня 2021 року - залишити без змін.
 
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття, та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня її проголошення. 
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину постанови зазначений строк обчислюється з дня складання повного тексту постанови.
 
Повний текст постанови складено 07 червня 2021 року.
 
Головуючий:
 
Судді: