Ухвала
 
13 травня 2021 року
місто Київ
 
справа № 545/3307/18
провадження № 61-1843ск21
 
Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду: Погрібного С. О. (суддя-доповідач), Гулейкова І. Ю., Усика Г. І., дослідив касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Полтавського районного суду Полтавської області від 31 серпня 2020 року та постанову Полтавського апеляційного суду від 14 грудня 2020 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу,
ВСТАНОВИВ:
І. ІСТОРІЯ СПРАВИ
Стислий виклад позиції позивача
ОСОБА_1 у грудні 2018 року звернулася до суду з позовом, у якому з урахуванням уточнення вимог просила:
-          встановити факт проживання однією сім`єю як чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу ОСОБА_1 та ОСОБА_2 у період з грудня 2013 року до 23 вересня 2015 року та з 16 грудня 2015 року до 11 червня 2017 року;
-          визнати спільним сумісним майном ОСОБА_2 та ОСОБА_1 об`єкт незавершеного будівництва господарську будівлю (поз. 5), що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , ступінь будівельної готовності якої становить 71 %;
-          здійснити поділ спільного сумісного майна шляхом визнання права власності за ОСОБА_1 на 1/2 частину зазначеного об`єкта незавершеного будівництва господарської будівлі, припинивши право спільної сумісної власності.
Стислий виклад змісту рішень судів першої та апеляційної інстанцій
Ухвалою Полтавського районного суду Полтавської області від 28 травня 2019 року, залишеною без змін постановою Полтавського апеляційного суду від 08 липня 2019 року, постановою Верховного Суду від 23 вересня 2019 року, позов ОСОБА_1 в частині позовних вимог про визнання спільним сумісним майном, поділ майна, визнання права власності та припинення права власності залишено без розгляду.
Рішенням Полтавського районного суду Полтавської області від 31 серпня 2020 року, залишеним без змін постановою Полтавського апеляційного суду від 14 грудня 2020 року, у задоволені позову відмовлено.
ІІ. ВИМОГИ та АРГУМЕНТИ УЧАСНИКІВ СПРАВИ
ОСОБА_1 02 лютого 2021 року із застосуванням засобів поштового зв`язку звернулася до Верховного Суду з касаційною скаргою, в якій просить скасувати рішення Полтавського районного суду Полтавської області від 31 серпня 2020 року та постанову Полтавського апеляційного суду від 14 грудня 2020 року, справу передати до суду першої інстанції на новий розгляд.
Ухвалою Верховного Суду від 09 лютого 2021 року касаційну скаргу залишено без руху та надано заявнику строк для виконання її вимог.
Від заявника у квітні 2021 року надійшли документи на усунення недоліків касаційної скарги, подано докази на підтвердження поважності причин пропуску строку на касаційне оскарження рішення суду апеляційної інстанції.
Визначення заявником підстав касаційного оскарження
Провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи (частина третя статті 3 ЦПК України).
Відповідно до пункту 1 частини першої статті 389 ЦПК України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити у касаційному порядку рішення суду першої інстанції після апеляційного перегляду справи та постанову суду апеляційної інстанції, крім судових рішень, визначених у частині третій цієї статті.
Пунктами 1-4 частини другої статті 389 ЦПК України визначено, що підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пункті 1 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у випадках, врегульованих процесуальним законом.
Вивчивши зміст касаційної скарги, Верховний Суд встановив, що касаційна скарга містить визначення підстав касаційного оскарження відповідно до вимог статті 389 ЦПК України.
Заявником як підстави касаційного оскарження наведених судових рішень визначено, що:
- оскаржувані судові рішення ухвалено з неправильним застосуванням норм матеріального права та порушенням норм процесуального права;
- судом апеляційної інстанції ухвалено рішення без урахування висновків щодо застосування норм права у подібних правовідносинах, викладених у постанові Верховного Суду від 27 лютого 2019 року у справі № 522/25049/16-ц (провадження № 61-11607св18) щодо необхідності встановлення судами під час розгляду справ про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу, чи склалися між сторонами усталені відносини, притаманні подружжю;
- судами першої та апеляційної інстанцій не досліджено письмові докази на підтвердження спільного проживання із ОСОБА_2 , зокрема фіскальні чеки та видаткові накладні на підтвердження придбання будівельних матеріалів, які використано під час будівництва будинку АДРЕСА_1 , де сторони проживали спільно.
Таким чином, серед підстав касаційного оскарження рішень судів першої та апеляційної інстанцій заявником зазначені ті підстави, які згадані у пункті 1 частини другої статті 389 та пункті 1 частини третьої статті 411 ЦПК України, що свідчить про виконання нею вимог пункту 5 частини другої статті 392 ЦПК України щодо форми та змісту касаційної скарги.
IІІ. ВИРІШЕННЯ ПИТАННЯ ЩОДО ПОНОВЛЕННЯ СТРОКУ НА КАСАЦІЙНЕ ОСКАРЖЕННЯ
У касаційній скарзі заявник просить поновити строк на касаційне оскарження, зокрема постанови суду апеляційної інстанції від 14 грудня 2020 року, яка отримана заявником 06 січня 2021 року.
На підтвердження усунення недоліків заявником додатково надано лист Полтавського районного суду Полтавської області від 23 квітня 2021 року № 545/3307/18/3328/2021, у якому зазначено відомості про час отримання заявником копії оскаржуваного рішення суду апеляційної інстанції 05 січня 2021 року.
Згідно з частиною першою статті 390 ЦПК України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Відповідно до частини другої наведеної статті учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.
Суд виходить з того, що підстави пропуску строків можуть бути визнані поважними, зокрема, у тому випадку, якщо таке недотримання строків касаційного оскарження зумовлене діями (бездіяльністю) суду апеляційної інстанції, а так само наявністю інших об`єктивних перешкод, що безумовно перешкоджали скаржникові своєчасному зверненню з такою скаргою.
Отже, аналіз касаційної скарги, доданих до неї матеріалів, додаткових матеріалів та клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження дають підстави для висновків, що строк, протягом якого заявник має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження зазначеного рішення, пропущено з поважних причин, тому Суд поновлює його.
ІV. ЗАГАЛЬНІ ВИСНОВКИ ЩОДО ВІДКРИТТЯ КАСАЦІЙНОГО ПРОВАДЖЕННЯ
Оскільки, вимоги ухвали Суду виконані, касаційна скарга подана з дотриманням вимог статті 392 ЦПК України, а наведені підстави касаційного оскарження відповідають положенням статті 389 ЦПК України для відкриття касаційного провадження.
Судом не встановлено наявності достатніх й обґрунтованих підстав для залишення касаційної скарги без руху, повернення касаційної скарги, а так само відмови у відкритті касаційного провадження.
Керуючись статтями 389, 390, 392, 394, 395 ЦПК України, Верховний Суд
УХВАЛИВ:
Поновити ОСОБА_1 строк на касаційне оскарження постанови Полтавського апеляційного суду від 14 грудня 2020 року.
Відкрити касаційне провадження у справі.
Витребувати із Полтавського районного суду Полтавської області цивільну справу № 545/3307/18 за позовом  ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу.
Надіслати учасникам справи копії касаційної скарги та доданих до неї документів, роз`яснити їм право подати відзив на касаційну скаргу, який за формою і змістом має відповідати вимогам статті 395 ЦПК України, у строк тривалістю в десять днів від моменту отримання копії цієї ухвали суду.
Провести попередній розгляд справи колегією у складі трьох суддів.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді:                                                                                                             С. О. Погрібний

                                                                                                            І. Ю. Гулейков

                                                                                                            Г. І. Усик