Постанова
Іменем України
 
25 червня 2021 року
м. Київ
 
справа № 2-5427/10
провадження № 61-8552св20
 
Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду: 
Білоконь О. В. (суддя-доповідач), Осіяна О. М., Сакари Н. Ю.,
 
учасники справи:
позивач - публічне акціонерне товариство «Всеукраїнський Акціонерний банк», 
відповідачі: ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,  ОСОБА_4 ,
 
розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження касаційну скаргу ОСОБА_3 на ухвалу Закарпатського апеляційного суду від 08 квітня 2020 року в складі колегії суддів: Готри Т. Ю., Кожух О. А., Кондора Р. Ю.,
 
ВСТАНОВИВ:
 
Короткий зміст вимог заяви
 
У провадженні Закарпатського апеляційного суду знаходиться справа за  позовом публічного акціонерного товариства «Всеукраїнський Акціонерний банк» (далі - ПАТ «Всеукраїнський Акціонерний банк», банк) до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про стягнення боргу за кредитним договором.
 
У лютому 2020 року до апеляційного суду надійшло клопотання                            ТОВ «Вердикт Капітал» про залучення до участі в справі як правонаступника позивача - ПАТ «Всеукраїнський Акціонерний банк» мотивоване тим, що згідно з договором № 212009 про відступлення прав вимоги від 28 листопада 2019 року ПАТ «Всеукраїнський Акціонерний банк» відступило товариству з обмеженою відповідальністю «Вердикт Капітал» (далі - ТОВ «Вердикт Капітал», товариство) право грошової вимоги до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та набуло статусу кредитора по відношенню до них.
 
За таких обставин заявник просив суд залучити ТОВ «Вердикт Капітал» до участі в справі як правонаступника позивача ПАТ «Всеукраїнський Акціонерний банк».
 
Короткий зміст ухвалених у справі судових рішень
 
Ухвалою Закарпатського апеляційного суду від 08 квітня 2020 року клопотання ТОВ «Вердикт Капітал» задоволено. 
Залучено до участі у  справі ТОВ «Вердикт Капітал» як правонаступника позивача ПАТ «Всеукраїнський Акціонерний банк».
 
Ухвала мотивована наявністю правових підстав, передбачених статтями                   55 ЦПК України, 512, 514 ЦК України, для залучення ТОВ «Вердикт Капітал» до участі в справі як правонаступника позивача ПАТ «Всеукраїнський Акціонерний банк».
 
Короткий зміст вимог касаційної скарги та її доводи
 
У травні 2020 року ОСОБА_3 подав до Верховного Суду касаційну скаргу на ухвалу Закарпатського апеляційного суду від 08 квітня 2020 року, в якій, посилаючись на неправильне застосування судом норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просить скасувати оскаржуване судове рішення та відмовити у задоволенні клопотання                        ТОВ «Вердикт Капітал».
 
Підставою касаційного оскарження вказаного судового рішення заявник зазначає неправильне застосування судом апеляційної інстанції статей 512, 514 ЦК України, статті 55 ЦПК України.  
 
Касаційна скарга мотивована тим, що суд апеляційної інстанції безпідставно відмовив у задоволенні клопотання відповідача про відкладення розгляду справи, призначеного на 08 квітня 2020 року, чим порушив його право на участь у судовому засіданні. Замінивши позивача у справі та узявши до уваги надані останнім докази відступлення права вимоги за кредитним договором, суд фактично визнав факт видачі банком кредиту боржнику, а також наявність у останнього заборгованості за цим договором, не встановивши обсяг переданих банком товариству прав, що унеможливлює встановлення факту сингулярного правонаступництва за банком щодо відповідачів. Інші доводи заявника стосуються незаконного, на його переконання, відступлення прав вимоги банком товариству.
 
Рух касаційної скарги у суді касаційної інстанції
 
Відповідно до статті 388 ЦПК України судом касаційної інстанції у цивільних справах є Верховний Суд.
 
Ухвалою Верховного Суду від 10 червня 2020 року відкрито касаційне провадження в указаній справі.
 
Згідно із протоколом автоматизованого розподілу справи між суддями                     від 10 грудня 2020 року справу призначено судді-доповідачеві.
 
Фактичні обставини справи, встановлені судами
 
Згідно із договором № 212009 про відступлення прав вимоги                                             від 28 листопада 2019 року ПАТ «Всеукраїнський Акціонерний банк» відступило ТОВ «Вердикт Капітал» право грошової вимоги до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 за кредитним договором                    № 234/4.07 від 24 вересня 2007 року.
 
Позиція Верховного Суду
 
Частиною другою статті 389 ЦПК України визначено, що підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пункті 1 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у таких випадках: 1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку; 2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні; 3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах; 4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу.
 
Касаційна скарга задоволенню не підлягає.
 
У разі смерті фізичної особи, припинення юридичної особи, заміни кредитора чи боржника у зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідної сторони або третьої особи на будь-якій стадії судового процесу (частина перша статті 55 ЦПК України).
 
Відповідно до пункту 1 частини першої статті 512 ЦК України кредитор у зобов`язанні може бути замінений іншою особою внаслідок передання ним своїх прав іншій особі за правочином (відступлення права вимоги).
 
До нового кредитора переходять права первісного кредитора у зобов`язанні в обсязі і на умовах, що існували на момент переходу цих прав, якщо інше не встановлено договором або законом (стаття 514 ЦК України).
 
Суд будь-якої інстанції зобов`язаний залучити до участі у справі правонаступника сторони або третьої особи, якщо спірні правовідносини допускають правонаступництво прав та обов`язків відповідної особи, а правонаступник існує. Питання процесуальної правосуб`єктності сторони, третьої особи, їхніх правонаступників належать до тих, які суд має вирішити під час розгляду справи незалежно від стадії судового процесу. Не є перешкодами для з`ясування підстав процесуального правонаступництва межі розгляду справи у суді відповідної інстанції, а також предмет доказування за відповідними позовними вимогами.
 
Таким чином, встановивши, що ТОВ «Вердикт Капітал» набуло право вимоги за кредитним договором від 24 вересня 2007 року № 234/4.07 шляхом укладання з ПАТ Всеукраїнський Акціонерний банк»  договору відступлення права вимоги від 28 листопада 2019 року, суд апеляційної інстанції дійшов обґрунтованого висновку про заміну сторони правонаступником.
 
Доводи касаційної скарги про порушення апеляційним судом норм процесуального права  у зв'язку із безпідставною, на переконання заявника, відмовою апеляційного суду в задоволенні клопотання про відкладення розгляду справи, призначеного на 08 квітня 2020 року, та порушення внаслідок цього його права на участь у судовому розгляді, є необґрунтованими з огляду на наступне.
 
Вирішуючи вказане клопотання, суд врахував причини неявки сторони відповідача, який був належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи, та оцінивши поважність цих причин з огляду на положення частини третьої статті 223 ЦПК України, розглянув клопотання за його відсутності. 
 
Згідно зі статтею 371 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду першої інстанції має бути розглянута протягом шістдесяти днів із дня постановлення ухвали про відкриття апеляційного провадження, а апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції - протягом тридцяти днів з дня постановлення ухвали про відкриття апеляційного провадження.
 
У виняткових випадках за клопотанням сторони з урахуванням особливостей розгляду справи суд апеляційної інстанції може продовжити строк розгляду справи, але не більш як на п`ятнадцять днів, про що постановляє відповідну ухвалу.
 
Відповідно до пункту 3 розділу ХІІ ЦПК України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення.
 
Отже вказана норма процесуального Кодексу не передбачає можливості продовження строку розгляду справи на час дії карантину.
 
За таких обставин, суд апеляційної інстанції не мав законних підстав, передбачених частиною другою статті 223 ЦПК України, для відкладення розгляду справи.
 
Посилання касаційної скарги ОСОБА_3 на те, що суд не дослідив матеріали справи на предмет наявності чи відсутності підстав для заміни позивача правонаступником, спрямовані на переоцінку доказів у справі, що у силу вимог статті 400 ЦПК України виходить за межі розгляду справи судом касаційної інстанції.
 
З огляду на викладене та з урахуванням неможливості скасування судового рішення з одних лише формальних міркувань, оскільки доводи касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, висновків апеляційного суду не спростовують, на законність та обґрунтованість оскаржуваної ухвали не впливають, колегія суддів вважає відсутніми підстави для скасування ухвали Закарпатського апеляційного суду від 08 квітня 2020 року про заміну позивача правонаступником.
 
Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (Серявін та інші проти України, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року).
 
Відповідно до частини третьої статті 401 ЦПК України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а рішення без змін, якщо відсутні підстави для скасування судового рішення.
 
Встановлено й це вбачається з матеріалів справи, що оскаржуване судове рішення ухвалене з додержанням норм матеріального та процесуального права, з повним з`ясуванням судом обставин, що мають значення для справи, відповідністю висновків суду обставинам справи, а доводи касаційної скарги цих висновків не спростовують.
 
Керуючись статтями 400, 401, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

 
 
ПОСТАНОВИВ:
 
Касаційну скаргу   ОСОБА_3 залишити без задоволення, а  ухвалу Закарпатського апеляційного суду від 08 квітня 2020 року - без змін.
 
Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Судді:                                                                                            О. В. Білоконь
                                                                                                           
О. М. Осіян 
                                                                                                        
Н. Ю. Сакара