Слідчий суддя у 1-й інстанції: ОСОБА_1 	Справа № 991/3834/21	
Доповідач: ОСОБА_2 	Провадження №11-сс/991/410/21	

АПЕЛЯЦІЙНА ПАЛАТА ВИЩОГО АНТИКОРУПЦІЙНОГО СУДУ

У Х В А Л А
І м е н е м У к р а ї н и

22 червня 2021 року	місто Київ	

Колегія суддів Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду у складі:
головуючого судді ОСОБА_2 ,
суддів: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,
за участю:
секретаря судового засідання ОСОБА_5 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду апеляційну скаргу ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 08 червня 2021 року,
В С Т А Н О В И Л А:
І. Зміст оскаржуваного рішення.
1. 08.06.2021 слідчий суддя Вищого антикорупційного суду постановив ухвалу.
1.1. Цією ухвалою ОСОБА_6 повернуто її скаргу на бездіяльність Спеціалізованої антикорупційної прокуратури (далі - САП) щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі - ЄРДР).
1.2. Ухвала мотивована тим, що: (1) відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК) на досудовому провадженні може бути оскаржена, зокрема, бездіяльність прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення; (2) до скарги не долучено заяву про кримінальне правопорушення, яка, як вказує заявник, направлялася до САП, а тому неможливо перевірити чи в заяві було зазначено про вчинення хоча б одного кримінального правопорушення, наведеного у ч. 1 ст. 33-1 Кримінального кодексу України (далі - КК), і про наявність умов, передбачених п. п. 1-3 ч. 5 ст. 216 КПК; (3) у зв`язку із недолученням заяви про кримінальне правопорушення неможливо визначити чи є ОСОБА_6 такою особою, яка має право подавати відповідну скаргу.
ІI. Вимоги і доводи апеляційної скарги.
2. Не погодившись із зазначеним рішенням слідчого судді, ОСОБА_6 оскаржила його до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду (далі – Апеляційна палата).
2.1. В апеляційній скарзі вона просить скасувати ухвалу слідчого судді та постановити нову, якою призначити новий розгляд справи у суді першої інстанції в іншому складі суддів.
2.2. Апеляційна скарга мотивована таким: (1) ч. 2 ст. 304 КПК передбачає вичерпний перелік підстав для повернення скарги на бездіяльність прокурора, серед яких немає підстави недолучення заяви про кримінальне правопорушення; (2) ОСОБА_6 є заявником і потерпілою, про що свідчать: копія опису вкладення №0209800670833, який підтверджує відправку поштою «Заяви про реєстрацію в ЄРДР, згідно з вимогами ст. 214 КПК про злочин 4-х суддів за ч. 2 ст. 364 ККУ»; копія накладної №0209800670833, в якій вказаний відправник - ОСОБА_6 та одержувач – Офіс Генпрокурора, дата відправки 27.05.2021; копія фіскального чека про оплату пересилання листа; копія рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення; (3) факт звернення до Спеціалізованої антикорупційної прокуратури також підтверджує лист Офісу Генерального прокурора №16/1/1-р від 03.06.2021.
ІII. Позиції учасників.
3. Учасники кримінального провадження у судове засідання не прибули, про дату, час і місце його проведення були повідомлені належним чином. Із клопотаннями про відкладення судового розгляду чи їх обов`язкову участь у ньому не зверталися.
IV. Межі перегляду оскаржуваного рішення.
4. Судове рішення має бути законним, обґрунтованим і вмотивованим (ч. 1 ст. 370 КПК).
4.1. Незважаючи на те, що п. 1 ст. 6 Конвенції прав людини зобов`язує суди мотивувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент (п. 30 рішення Європейського суду з прав людини від 27.09.2001 у справі «Гірвісаарі проти Фінляндії» / Hirvisaari v. Finland, заява №49684/99).
4.2. Так, вирішуючи на які саме аргументи, зазначені в апеляційній скарзі, надавати відповіді в ухвалі за результатами її розгляду, зважаючи на положення ст. 2, ч. 6 ст. 9, ч. ч. 1, 3 ст. 21, ч. 1 ст. 22, ст. 24, ч. 3 ст. 26, ч. 1 ст. 404 КПК, колегія суддів виходить з того, що здійснює перегляд оскаржуваної ухвали виключно у межах доводів апеляційної скарги.
5. Із огляду на наведене, у ході апеляційного перегляду колегією суддів перевіряється відповідність фактичним обставинам висновку слідчого судді щодо неможливості за наявними матеріалами встановити: (1) підсудність справи Вищому антикорупційному суду; (2) наявність права у ОСОБА_6 на звернення з відповідною скаргою до слідчого судді.
V. Обставини, встановлені слідчим суддею та судом апеляційної інстанції.
6. Як було встановлено слідчим суддею в ухвалі від 08.06.2021:
6.1. 07.06.2021 до Вищого антикорупційного суду надійшла скарга ОСОБА_6 на бездіяльність САП, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР (т. 1 а. с. 1-9, 13, 14).
6.2. Зі скарги вбачається, що в заяві, яка подана до САП 27.05.2021 йдеться про кримінальне правопорушення за ч. 2 ст. 364 КК, вчинене за попередньою змовою групою осіб в складі судді Дніпровського районного суду міста Києва та суддів Київського апеляційного суду (т. 1 а. с. 1-9).
6.3. До скарги не долучено саму заяву про кримінальне правопорушення, яку, як вказує ОСОБА_6 , вона направила до САП, а тому, перевірити чи дійсно в ній йдеться про злочин, що входить до переліку кримінальних правопорушень, зазначених у ч. 1 ст. 33-1 КПК, а також перевірити наявність умов, передбачених п. п. 1-3 ч. 5 ст. 216 КПК, неможливо (а. с. 15-17).
7. Заслухавши доповідь судді, дослідивши матеріали провадження та перевіривши наведені доводи, колегія суддів установила наступне:
7.1. Разом з поданою скаргою ОСОБА_6 до суду було надано копії: (1) фіскального чека про оплату поштового відправлення №0209800670833 від 27.05.2021; (2) опису вкладення до цінного листа №0209800670833 від 27.05.2021 на ім`я в. о. керівника САП, в якому зазначено, що направлялася «Заява про реєстрацію в ЄРДР згідно з вимогами ст. 214 КПК про злочини 4-х суддів за ч. 2 ст. 364 ККУ»; (3) накладної №0209800670833 від 27.05.2021, згідно якої ОСОБА_6 направила відправлення до Офісу Генпрокурора; (4) рекомендованого повідомлення про вручення 28.05.2021 поштового відправлення №0209800670833 (а. с. 10-11).
7.2. 08.06.2021 слідчий суддя Вищого антикорупційного суду постановив ухвалу, якою ОСОБА_6 повернув її скаргу на бездіяльність САП щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР (а. с. 15-17).
7.3. 10.06.2021 ухвалу слідчого судді направлено ОСОБА_6 , яку вона отримала 16.06.2021 (а. с. 18, 19, 29, 45).
7.4. 18.06.2021 до Апеляційної палати надійшла надіслана поштою 17.06.2021 апеляційна скарга ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді від 08.06.2021 (а. с. 20-25, 42-44).
VI. Мотиви і висновки колегії суддів.
8. Надаючи оцінку обставинам, встановленим під час розгляду апеляційної скарги ОСОБА_6 , а також зробленим слідчим суддею висновкам, колегія суддів виходить із такого.
9. Перевіряючи в апеляційному порядку законність, обґрунтованість та вмотивованість оскаржуваної ОСОБА_6 ухвали від 08.06.2021, колегія суддів виходить із того, що перш ніж перейти до розгляду скарги по суті, слідчий суддя, отримавши матеріали кримінального провадження (клопотання, скаргу), спочатку повинен пересвідчитися в тому, чи воно йому підсудне згідно з правилами предметної, інстанційної та територіальної підсудності (п. 2 ч. 2 ст. 304 КПК). І лише у разі встановлення, що воно йому підсудне, далі переходить до перевірки існування підстав для відмови у відкритті провадження (ч. 4 ст. 304 КПК) чи наявності інших підстав для повернення (п. п. 1, 3 ч. 2 ст. 304 КПК).
9.1. Адже у випадку, коли спочатку отримані матеріали будуть перевірені згідно з п. п. 1, 3 ч. 2, ч. 4 ст. 304 КПК, може трапитися ситуація з прийняттям рішення про відмову у відкриті провадження чи про повернення клопотання або скарги неналежним судом, тобто з порушенням п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод.
9.2. Натомість наслідком нездійснення такої перевірки може бути ухвалення рішення, яке підлягатиме скасуванню на підставі п. 6 ч. 2 ст. 412 КПК як постановлене з порушенням правил підсудності.
10. Правила віднесення кримінального провадження до підсудності ВАКС за «предметним» критерієм з 22.09.2019 передбачає ст. 33-1 КПК із урахуванням положень п. 20-2 Розділу ХІ «Перехідні положення» КПК у редакції Закону України №100-IX від 18.09.2019, який набрав чинності 22.09.2019.
10.1. Так, Вищому антикорупційному суду підсудні кримінальні провадження стосовно корупційних кримінальних правопорушень, передбачених в примітці статті 45 КК, ст. ст. 206-2, 209, 211, 366-2, 366-3 КК, якщо наявна хоча б одна з умов, передбачених п. п. 1-3 ч. 5 ст. 216 КПК (ч. 1 ст.33-1 КПК).
10.2. Корупційними кримінальними правопорушеннями відповідно до цього Кодексу вважаються кримінальні правопорушення, передбачені ст. ст. 191, 262, 308, 312, 313, 320, 357, 410, у випадку їх вчинення шляхом зловживання службовим становищем, а також кримінальні правопорушення, передбачені ст. ст. 210, 354, 364, 364-1, 365-2, 368-369-2 цього Кодексу (примітка ст. 45 КК).
10.3. У п. п. 1-3 ч. 5 ст. 216 КПК передбачено обов`язкові альтернативні умови належності кримінального провадження до предметної підсудності Вищого антикорупційного суду.
10.4. Зокрема, п. 1 ч. 5 ст. 216 КПК передбачає перелік посад, вчинення кримінального правопорушення під час зайняття будь-якої з них, відносить кримінальне провадження до підсудності Вищого антикорупційного суду. Серед іншого, у цьому переліку зазначена й посада судді (абз. 5 п. 1 ч. 5 ст. 216 КПК).
11. Із огляду на наведене, та враховуючи встановлені у підп. 7.1. п. 7 цієї ухвали обставини, колегія суддів вважає помилковим висновок слідчого судді про неможливість установлення у зв`язку із ненаданням копії заяви про кримінальне правопорушення чи розгляд скарги ОСОБА_6 відноситься до підсудності Вищого антикорупційного суду.
11.1. Адже, як видно із доданих до скарги копій документів, ОСОБА_6 звернулася до САП із «Заявою про реєстрацію в ЄРДР згідно з вимогами ст. 214 КПК про злочини 4-х суддів за ч. 2 ст. 364 ККУ».
11.2. Тобто, в наданих заявницею копіях документів чітко та недвозначно вказано, що ОСОБА_6 було подано заяву щодо ймовірного вчинення саме суддями кримінального правопорушення, відповідальність за яке передбачена ст. 364 КК.
11.3. Тому, хоча зазвичай для з`ясування чи відноситься кримінальне провадження до підсудності Вищого антикорупційного суду, а не іншого суду, є бажаним, щоб особа до своєї скарги долучала копію заяви про вчинення кримінального провадження, оскільки ознайомлення з її змістом дозволяє слідчому судді переконатися в тому, що її розгляд йому підсудний. Проте, прямої вимоги щодо необхідності її долучення у кримінальному процесуальному законі не передбачено.
11.4. Ураховуючи наведене, Апеляційна палата вважає, що хоча ОСОБА_6 і не додала до матеріалів скарги копії заяви про вчинення кримінального правопорушення, але наданих копій документів було достатньо для того, щоб слідчий суддя міг перевірити, що саме слідчий суддя Вищого антикорупційного суду наділений повноваженням з її розгляду. Так як наявні у матеріалах копії документів містили в собі відомості, передбачені ч. 1 ст. 33-1 КПК, на основі яких можливо з`ясувати до підсудності якого саме суду відноситься розгляд скарги ОСОБА_6 .
12. Щодо наявності/відсутності у ОСОБА_6 права на звернення зі скаргою на бездіяльність САП щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, то колегія суддів також вважає, що із матеріалів скарги чітко вбачається, що саме ОСОБА_6 , а не інша особа, зверталася із заявою про злочин (див. підп. 7.1. п. 7 цієї ухвали). Тому, у відповідності до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК вона мала право на звернення до слідчого судді з відповідною скаргою.
13. Отже, висновок слідчого судді про неможливість установлення за наявними матеріалами чи підсудна справа за скаргою ОСОБА_6 . Вищому антикорупційному суду та чи мала вона право на звернення з відповідною скаргою не відповідає фактичним обставинам.
14. Таким чином, слідчий суддя передчасно та безпідставно прийняв рішення щодо повернення ОСОБА_6 її скарги на бездіяльність САП, у зв`язку з чим оскаржуване рішення підлягає скасуванню, а матеріали за скаргою - поверненню до Вищого антикорупційного суду для виконання вимог ст. ст. 304, 306, 307 КПК.
15. Разом із тим, підстав для призначення нового розгляду справи у суді першої інстанції в іншому складі суддів, зважаючи на положення 75, 76 КПК, колегією суддів не встановлено.
16. Рішення, одне з яких за результатами розгляду апеляційної скарги може постановити апеляційний суд, передбачені ст. 407 КПК.
16.1. За наслідками апеляційного розгляду за скаргою на ухвали слідчого судді суд апеляційної інстанції має право: (1) залишити ухвалу без змін; (2) скасувати ухвалу і постановити нову ухвалу (ч. 3 ст. 407 КПК).
16.2. Із огляду на невідповідність фактичним обставинам справи оскаржуваного рішення апеляційну скаргу слід задовольнити частково, а ухвалу слідчого судді - скасувати.
Керуючись ст. ст. 7, 8, 26, 33-1, 216, 303, 304, 306, 404, 405, 407, 419, 422, 532, п. 20-2 Розділу ХІ «Перехідні положення» Кримінального процесуального кодексу України, колегія суддів
П О С Т А Н О В И Л А:
Апеляційну скаргу ОСОБА_6 – задовольнити частково.
Ухвалу слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 08 червня 2021 року скасувати.
Матеріали за скаргою ОСОБА_6 повернути до Вищого антикорупційного суду для виконання вимог ст. ст. 304, 306, 307 Кримінального процесуального кодексу України.
У задоволенні вимог апеляційної скарги в іншій частині відмовити.
Ухвала є остаточною, набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Головуючий:	ОСОБА_2   	
Судді:	ОСОБА_3 	
 	ОСОБА_4