ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 33/803/683/21 Справа № 214/5974/16-п 	  	Суддя у 1-й інстанції - Прасолов В. М. Суддя у 2-й інстанції - Пістун А. О.	

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ 

19 квітня 2021 року                                                        м. Дніпро
       Суддя Дніпровського апеляційного суду Пістун А.О., розглянувши клопотання потерпілого ОСОБА_1  про поновлення строку на апеляційне оскарження постанови Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 27 липня 2020 року у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_2 , за ст. 124 КУпАП,
В С Т А Н О В И В :
Цією постановою провадження про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_2 , за ст. 124 КУпАП закрито у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.
Не погоджуючись з вищевказаною постановою, 17 березня 2021 року потерпілий ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу разом з клопотанням про поновлення пропущеного процесуального строку. 
В обґрунтування пропущеного строку, зазначає, що у встановлений законом строк він не зміг подати апеляційну скаргу, оскільки копію постанови суду отримав тільки 07.03.2021 року.
Зазначає, що він зареєстрований за адресою АДРЕСА_1 , однак в постанові вказана інша адреса, тому ніякої поштової кореспонденціїї не отримував.
Суд апеляційної інстанції, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку про відмову в поновленні пропущеного строку на апеляційне оскарження постанови суду виходячи з наступного.
Відповідно до ч. 2 ст. 294 КУпАП постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови. Апеляційна скарга, подана після закінчення цього строку, повертається апеляційним судом особі, яка її подала, якщо вона не заявляє клопотання про поновлення цього строку, а також якщо у поновленні строку відмовлено.
Як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_1 був належним чином повідомлений про місце та час розгляду справи шляхом направлення повідомлення на зазначену ним же в поясненнях від 05.10.2016 року адресу (а.с. 6).
Крім того, останній повідомлений про місце та час розгляду справи шляхом направлення SMS-повідомлення, що підтверджується довідкою про доставку SMS (а.с. 222), мобільний номер співпадає з зазначеним номером телефону в поясненнях ОСОБА_1 (а.с.6).
За час перебування справи з 2016 року в суді першої інстанції ОСОБА_1 весь час повідомлявся належним чином про місце та час розгляду справи.
Згідно судової повістки (а.с. 220) ОСОБА_1 повідомлено про місце та час розгляду справи за адресою АДРЕСА_1 , що спростовує доводи апелянта в частині неправильно зазначеного місця проживання.
Таким чином доводи викладені в клопотанні про поважність причин пропуску строку на апеляційне оскарження, апеляційний суд вважає необґрунтованими та не можуть бути такими, що доводять поважність пропуску строку на апеляційне оскарження зважаючи на наступне.
Нормами КУпАП встановлено, що строк на оскарження постанови в справі про адміністративне правопорушення відраховується не з моменту отримання копії оскаржуваного судового рішення або дня коли особа дізналась про судове рішення, а з моменту його винесення.
Дана позиція повністю відповідає усталеній практиці ЄСПЛ, яку відповідно до ст. 17 ЗУ "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" від 23.02.2006 р. суди застосовують при розгляді справ як джерело права. Так, у рішенні ЕСПЛ у справі «Пономарев проти України» Суд зазначив, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.
Крім того, в рішенні Європейського суду з прав людини в справі "Устименко проти України" від 29 жовтня 2010 року Суд вказав, що необґрунтоване поновлення строку оскарження остаточного рішення по справі зі спливом значного періоду часу без обґрунтованих підстав порушує принцип правової визначеності, і, як наслідок, тягне порушення ст. 6 Європейської конвенції про захист прав людини та основоположних свобод. Право на справедливий судовий розгляд, гарантоване п. 1 ст. 6 Конвенції, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, який передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише тоді, коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами.        
З огляду на викладене вище, слід визнати, що ОСОБА_1 , будучи обізнаним про час і місце розгляду справи в суді, не вживав заходів для явки до суду, будь-яких клопотань, пов`язаних із розглядом справи або про відкладення розгляду, тобто не вживав заходів, щоб дізнатись про стан судового провадження та прийняте рішення.
Таким чином, матеріали справи не містять даних про наявність поважних причин пропуску строку на апеляційне оскарження постанови суду від 27 липня 2020 року, не наведено таких причин і в апеляційній скарзі.
З огляду на вищевикладене, а також оскільки ОСОБА_1 в клопотанні не навів поважних підстав для поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, в поновленні строку апеляційного оскарження останньому слід відмовити, а апеляційну скаргу повернути апелянту у відповідності до вимог ч. 2 ст. 294 КУпАП. 
Керуючись ст. ст. 294 КУпАП, апеляційний суд, -
П О С Т А Н О В И В :
У задоволенні клопотання  ОСОБА_1  про поновлення строку на апеляційне оскарження постанови Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 27 липня 2020 року — відмовити. 
Апеляційну скаргу - повернути особі, яка її подала. 
Постанова апеляційного суду набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною й оскарженню не підлягає.

Суддя А.О. Пістун