Справа № 991/2500/21
Провадження №11-сс/991/352/21

У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 травня 2021 року                                                                         місто Київ

Апеляційна палата Вищого антикорупційного суду колегією суддів у складі:
головуючого ОСОБА_1 , суддів  ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,
учасники судового провадження: адвокат ОСОБА_5 ,
розглянула в судовому засіданні апеляційну скаргу представника ОСОБА_6 адвоката ОСОБА_5 на ухвалу слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 17.05.2021 про відмову в задоволенні скарги на бездіяльність уповноваженої особи Національного антикорупційного бюро України, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.
Історія провадження
1.31.03.2021 адвокатом ОСОБА_5 в інтересах ОСОБА_6 засобами поштового зв`язку до Національного антикорупційного бюро України (далі – НАБУ) направлено заяву про вчинення кримінального правопорушення, в якій він просить внести відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі – ЄРДР), а також надати відповідний витяг з ЄРДР.
2.12.04.2021 до Вищого антикорупційного суду надійшла скарга адвоката ОСОБА_5 в інтересах ОСОБА_6 на бездіяльність уповноваженої особи НАБУ щодо нерозгляду його заяви від 31.03.2021 (далі – скарга).
3.17.05.2021 ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду (далі також – ухвала слідчого судді) відмовлено у задоволенні скарги адвоката ОСОБА_7 .
4.24.05.2021 до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду надійшла апеляційна скарга представника ОСОБА_6 адвоката ОСОБА_5 на ухвалу слідчого судді, цього ж дня ухвалою судді-доповідача призначено апеляційний розгляд апеляційної скарги.
Зміст та мотиви оскаржуваної ухвали
5.Оскаржуваною ухвалою слідчого судді скаргу залишено без задоволення.
6.Слідчий суддя обґрунтував своє рішення тим, що: (1) відповідно до частини 1 статті 214 КПК, пункту 1 Розділу ІІ Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генерального прокурора № 298 від 30.06.2020, реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення; (2) у заяві про вчинене кримінальне правопорушення адвокат ОСОБА_5 в інтересах ОСОБА_6 не наводить конкретних, відомих йому як заявнику, відомостей, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого статтею 364 Кримінального кодексу України (далі – КК), та наводить доводи, які базуються виключно на його суб`єктивних міркуваннях щодо вчинення злочинів суддями Київського апеляційного суду; (3) з матеріалів скарги вбачається, що доводи адвоката ОСОБА_5 про вчинення суддями Київського апеляційного суду кримінального правопорушення ґрунтуються виключно на його незгоді із судовим рішенням прийнятим згаданими суддями під час розгляду апеляційної скарги прокурора на ухвалу Печерського районного суду міста Києва від 02.11.2020, яка, на думку представника заявника, не підлягає апеляційному оскарженню (справа № 11 – сс/824/975/2021); (4) факт незгоди учасника судового провадження із судовими рішеннями, рівно як і скасування судового рішення в суді вищої інстанції, сам по собі не свідчить про їх неправосудність та вчинення суддею кримінальних злочинів; (5) висловлення незгоди із прийнятим суддею процесуальним рішенням в конкретній справі шляхом подання заяви про кримінальне правопорушення може вказувати на наявність ознак протиправного втручання у здійснення правосуддя й посягання на процесуальну незалежність суддів, визначених статтями 126 та 129 Конституції України.
Вимоги і доводи апеляційної скарги
7.В апеляційній скарзі адвокат ОСОБА_5 просить: (1) скасувати ухвалу слідчого судді; (2) постановити нову ухвалу, якою задовольнити скаргу.
8.На обґрунтування своїх вимог адвокат ОСОБА_5 наводить такі доводи: (1) в письмових поясненнях представника НАБУ, з якими погодився слідчий суддя, зазначено, що підставами вважати заяву чи повідомлення про злочин є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаку злочину, такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину), а якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до ЄРДР; (2) на думку представника НАБУ у заяві адвоката ОСОБА_5 від 31.03.2021 не наведено достатніх об`єктивних даних та конкретних фактів, що можуть свідчити про вчинення вказаними суддями кримінального корупційного правопорушення, здійснення досудового розслідування якого віднесено до підслідності детективів НАБУ; (3) втім заявник позбавлений можливості надавати фактичні дані, отримані у передбаченому КПК порядку з огляду на зміст статті 84 КПК, якою надано визначення доказів у кримінальному провадженні; (4) частина 1 статті 214 КПК не містить жодної вказівки надавати заявникам докази при поданні заяви про вчинення кримінального правопорушення; (5) зі змісту заяви зазначено усі складові (час, місце, спосіб та інші обставини), що можуть підтверджувати реальність конкретної події кримінального правопорушення, однак жодним слідчим суддею не надано вказаним складовим оцінку; (6) в обґрунтування наявності складу кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 364 КК, з поміж іншого, заявником наведено інформацію відносно факту отримання суддями Київського апеляційного суду неправомірної вигоди у розмірі приблизно 100 000 доларів США, що станом на момент вчинення діяння становило понад 2,7 млн грн, що підтверджує наявність корисливого мотиву; (7) наведена інформація підлягає першочерговій перевірці органом досудового розслідування, однак проігноровано слідчим суддею при постановленні оскаржуваного рішення; (8) у заяві також зазначено про причинно-наслідковий зв`язок вчиненого кримінального правопорушення та наявних суспільно-небезпечних наслідків для довірителя адвоката ОСОБА_5 ; (9) виходячи зі змісту глави 26 КПК оцінка правової кваліфікації, зокрема, на предмет наявності/відсутності її складу, не входить до компетенції слідчого судді; (10) відповідно до листа Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних та кримінальних справ від 12.01.2017 № 9-49/0/4-17 слідчим суддям необхідно зважати на те, що такі вимоги не передбачають здійснення оцінки обґрунтованості заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, а передбачають лише обов`язок уповноважених органів здійснити фіксацію наданих особою відомостей про кримінальне правопорушення, які вона надає усвідомлено для реалізації відповідними органами завдань кримінального провадження.
Позиції учасників провадження
9.У судовому засіданні адвокат ОСОБА_5 підтримав подану апеляційну скаргу та просив її задовольнити. 
10.Інші учасники судового провадження в судове засідання не прибули та не надали Суду свої позиції щодо апеляційної скарги. Враховуючи, що такі особи були належним чином повідомлені про дату, час і місце апеляційного розгляду та не повідомили про поважні причини свого неприбуття, то їх неприбуття не перешкоджає проведенню розгляду (частина 4 статті 405 КПК).
Оцінка та мотиви Суду
11.Для вирішення апеляційної скарги по суті Суд має розглянути такі питання: (1) чи передбачає закон необхідність попередньої оцінки (аналізу) слідчим, прокурором, слідчим суддею (у разі оскарження заявником бездіяльності уповноваженої особи щодо невнесення відомостей до ЄРДР) змісту заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення на предмет викладення в ньому інформації саме про кримінальне правопорушення (а не про щось інше); якщо так, то (2) чи підлягають відомості заяви адвоката ОСОБА_5 про вчинене кримінальне правопорушення внесенню до ЄРДР.
Чи передбачає закон необхідність попередньої оцінки (аналізу) слідчим, прокурором, слідчим суддею (у разі оскарження заявником бездіяльності уповноваженої особи щодо невнесення відомостей до ЄРДР) змісту заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення на предмет викладення в ньому інформації саме про кримінальне правопорушення?
12.Правова позиція, викладена в ухвалі слідчого судді, та правова позиція, викладена в апеляційній скарзі, щодо порядку виконання слідчим, прокурором вимог частини 1 статті 214 КПК при отриманні заяви (повідомлення) про кримінальне правопорушення є діаметрально протилежними і, як зауважив Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ (далі – ВССУ) у листі від 12.01.2017 № 9-49/0/4-17 «Про практику розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування» питання правової оцінки заяви чи повідомлення на предмет обґрунтованості викладених у них відомостей, що свідчать саме про кримінальне правопорушення, є складним і неоднозначним, і воно характеризує стан судової практики розгляду аналізованої категорії скарг. Так, «у слідчій і в судовій практиці щодо цього питання є щонайменше два підходи. Згідно з першим передбачається так зване автоматичне внесення відомостей про кримінальне правопорушення, якщо такі відомості викладені особою в заяві чи повідомленні про кримінальне правопорушення. Цей підхід не передбачає оцінки відповідної заяви чи повідомлення на предмет того, що викладені відомості дають підстави констатувати певні ознаки складу злочину. У свою чергу, другий підхід не передбачає автоматичного внесення відомостей, викладених у будь-яких заявах чи повідомленнях – вносяться лише визначені як такі, що, на думку суб`єкта, який їх вносить, дійсно можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення». ВССУ, наводячи приклад, що в окремих випадках слідчі судді перевіряють не лише факт реагування чи нереагування на заяву про кримінальне правопорушення, а й здійснюють аналіз причин, внаслідок яких належне реагування не було забезпечено, категорично не заперечував можливість такої судової практики.
13.Перший підхід, по суті є формальним, і полягає у тому, що будь-яка заява (повідомлення), що має назву (якщо це письмовий документ) чи якщо його так називає заявник (в усній формі) «заява (повідомлення) про вчинене кримінальне правопорушення» абсолютно незалежно від змісту такого повідомлення, мають спричиняти внесення уповноваженими особами (слідчим чи прокурором) відомостей з такої заяви (повідомлення) до ЄРДР та початок досудового розслідування.
14.Для Суду очевидно, що обрання такого формального підходу спричиняє ряд негативних наслідків як для держави та суспільства, так і для окремих людей, і може в окремих випадках зумовлювати внесення до ЄРДР явно недоречних відомостей (наприклад, у разі якщо така заява не містить взагалі жодних даних окрім назви; у разі якщо в ній йдеться про очевидно правомірну поведінку тих чи інших осіб; у разі, якщо в заяві не зазначається яке саме кримінальне правопорушення скоєно (навіть не йдеться про його родову приналежність); у разі, якщо йдеться про події, які взагалі відбуваються поза волею людини тощо).
15.У зв`язку із цим Суд дотримується іншого підходу – змістовного. Такий підхід базується на нормах діючого законодавства виходячи з наступного.
16.КК має своїм завданням правове забезпечення охорони прав і свобод людини і громадянина, власності, громадського порядку та громадської безпеки, довкілля, конституційного устрою України від кримінально-протиправних посягань, забезпечення миру і безпеки людства, а також запобігання кримінальним правопорушенням (частина 1 статті 1 КК). Для здійснення цього завдання Кримінальний кодекс України визначає, які суспільно небезпечні діяння є кримінальними правопорушеннями та які покарання застосовуються до осіб, що їх вчинили (частина 2 статті 1 КК). Кримінальним правопорушенням є передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом кримінального правопорушення (частина 1 статті 11 КК).
17.Завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура (стаття 2 КПК).
18.Стадія ініціювання кримінального провадження є важливою для виконання вказаних завдань і покликана, з одного боку, забезпечити рішуче оперативне реагування на кожне повідомлення про злочин, що є гарантією швидкого та повного його розкриття, притягнення винних до відповідальності, а з іншого – виключити незаконне і необґрунтоване залучення громадян в орбіту кримінального процесу, а також марне витрачання сил і засобів правоохоронних органів.
19.Чинним КПК закріплено спрощену процедуру початку досудового розслідування (без проведення дослідчої перевірки). Так, слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань (частина 1 статті 214 КПК). Досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань (частина 2 статті 214 КПК).
20.Проте така спрощена процедура не означає, що взагалі відсутні критерії для внесення чи невнесення відповідних відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Її спрощеність виражається у тому, що для перевірки наявності зазначених вище критеріїв не потрібно проводити попередню перевірку викладених у заяві відомостей, а необхідно лише перевірити зміст самої заяви.
21.Правове регулювання механізму кримінально-процесуальної діяльності не повинно давати можливість окремим особам зловживати своїми правами та використовувати його з метою, що суперечить суспільним потребам, зокрема, перевантажувати правоохоронну систему держави численними повідомленнями, які завідомо не містять відомостей саме про кримінальне правопорушення, задля досягнення власних інтересів та виконання нею невластивих їй функцій. Такими запобіжниками, зокрема, є: встановлення кримінальної відповідальності за завідомо неправдиві повідомлення про кримінальні правопорушення (стаття 383 КК) та фільтр повідомлень про кримінальні правопорушення, що підлягають внесенню до ЄРДР, встановлений нормами самого КПК.
22.Так, до Єдиного реєстру досудових розслідувань, серед іншого, вносяться відомості про: (1) короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; (2) попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення з зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність (пункти 4, 5 частини 5 статті 214 КПК).
23.Таким чином, для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань заявник у повідомленні про кримінальне правопорушення має зазначити конкретні, відомі йому обставини об`єктивної сторони такого правопорушення (яке саме кримінальне правопорушення відбулось, де, коли, в чому полягало, які особи, причетні до його скоєння тощо). Такі обставини можуть бути неповними (в силу недостатньої обізнаності заявника, неочевидності вчинення кримінального правопорушення, з огляду на початкову стадію сприйняття та дослідження цих подій чи з інших причин), але в той же час достатніми для попередньої кваліфікації реєстраторами Єдиного реєстру досудових розслідувань такого діяння саме як кримінального правопорушення (кваліфікації за статтею, частиною статті КК). Вказане узгоджується з позицією, викладеною у згаданому Узагальненні ВССУ № 9-49/0/4-17 від 12.01.2017, за якою КПК дійсно передбачає внесення до ЄРДР інформації на підставі заяв та повідомлень про кримінальне правопорушення, а не будь-яких заяв, які надходять до органів досудового розслідування при здійсненні ними своїх повноважень.
24.Вказана у пункті 23 цієї ухвали інформація необхідна для (1) визначення того, що ставиться питання про вчинення саме кримінального правопорушення, та (2) можливості спрямувати орган досудового розслідування на його розкриття, зібрання відповідних доказів.
25.Якщо ж зі змісту повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що (1) обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу; (2) в силу його занадто абстрактного характеру неможливо встановити ні попередню кваліфікацію кримінального правопорушення, ні предмет, межі та напрямок досудового розслідування, яке ініціюється заявником, (3) існують обставини, в силу яких передбачений законом механізм притягнення до кримінальної відповідальності за завідомо неправдиві повідомлення про кримінальні правопорушення, не може бути застосований за відсутності відомостей з інших джерел, що можуть свідчити про кримінальне правопорушення, то такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР.
26.Такий висновок відповідає Рішенню Конституційного Суду України у справі за конституційною скаргою ОСОБА_8 від 17.06.2020, згідно пункту 5 мотивувальної частини якого зазначено, що «встановлений законодавцем обсяг судового захисту стосовно оцінки бездіяльності уповноважених державних органів має забезпечити ефективність судового контролю, який має бути забезпечено під час розгляду відповідних питань хоча б у двох судових інстанціях: законодавець має запровадити такий обсяг судового контролю за бездіяльністю слідчого чи прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Реєстру після отримання заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення, що дозволяв би здійснити ефективний судовий контроль щодо відповідних питань та за наявності підстав надати особі можливість ініціювати початок кримінального провадження, а отже, надати їй реальний доступ до судового захисту».
27.Також і Верховний Суд колегією суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду у своїй постанові від 16 травня 2019 року (справа № 761/20985/18, провадження № 51-8007км18) наголосив: «...якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку чи з інших причин таке провадження було розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин...».
28.Внесення до ЄРДР неконкретних тверджень (у тому числі припущень) заявника про вчинення кримінального правопорушення за відсутності будь-яких об`єктивних відомостей про обставини його вчинення призвело б до: (1) розпорошення обмежених сил і засобів правоохоронної системи держави на перевірку значної кількості безпідставних та абстрактних повідомлень про кримінальні правопорушення, що в свою чергу (2) не дозволило б концентрувати зусилля на розслідуванні дійсно суспільно-небезпечних діянь, що неминуче знизило б ефективність захисту особи, суспільства та держави від цих кримінальних правопорушень, ускладнило б охорону прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, які зазнали шкоди від таких правопорушень; (3) порушення права та законних інтересів осіб, згаданих в таких повідомленнях; (4) використання інструментів статті 214 КПК не для ініціювання початку досудового розслідування щодо конкретного кримінального правопорушення, а для спрямування сил і засобів правоохоронних органів загалом на всю діяльність визначеного заявником підприємства, установи чи організації або окремої людини з метою вже самостійного виявлення слідчим, дізнавачем, прокурором обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення (а це є вже іншим приводом для початку досудового розслідування за статтею 214 КПК), а також (5) унеможливлення застосування механізму притягнення заявників до кримінальної відповідальності за завідомо неправдиві повідомлення про кримінальні правопорушення (стаття 383 КК). Зазначене не відповідає завданням кримінального провадження, які визначені в статті 2 КПК.
29.Таким чином, закон передбачає необхідність попередньої оцінки (аналізу) слідчим, прокурором, слідчим суддею (у разі оскарження заявником бездіяльності уповноваженої особи щодо невнесення відомостей до ЄРДР) змісту заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення на предмет викладення в ньому інформації саме про кримінальне правопорушення на основі критеріїв викладених у пунктах 23-25 цієї ухвали.
30.Зазначена правова позиція є усталеною у практиці Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду (наприклад, ухвали від 02.09.2020 у справі № 991/6129/20, від 29.09.2020 у справі № 991/7770/20, від 30.09.2020 у справі № 760/10571/19, від 23.11.2020 у справі № 991/9397/20, від 23.11.2020 у справі № 991/9399/20, від 11.01.2021 у справі № 991/10390/20, від 16.01.2021 у справі № 991/8047/20, від 02.02.2021 у справі № 991/106/21, від 04.03.2021 у справі № 991/672/21, від 04.03.2021 у справі № 991/664/21, від 24.03.2021 у справі № 991/1653/21, від 14.04.2021 у справі № 991/2279/21 тощо).
Чи підлягають відомості заяви адвоката ОСОБА_5 про вчинене кримінальне правопорушення внесенню до ЄРДР?
31.Розглядаючи скаргу адвоката ОСОБА_5 слідчий суддя дійшов обґрунтованих висновків щодо відсутності в заяві достатніх об`єктивних даних, які б свідчили про те, що описані в ній події свідчать, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення.
32.Перш за все Суд відкидає доводи апеляційної скарги, зазначені в підпунктах 1-4 пункту 8 цієї ухвали. Адже оскаржувана ухвала не містить тверджень (мотивів) щодо необхідності чи обов`язку заявника надавати докази (отримані в порядку, встановленому КПК) при поданні заяви про вчинення кримінального правопорушення.
33.Відомості, зазначені у заяві про вчинення кримінального правопорушення від 31.03.2021 адвоката ОСОБА_5 в інтересах ОСОБА_6 не підлягають внесенню до ЄРДР з огляду на таке.
34.Зазначена вище заява містить опис хронології оскарження адвокатом ОСОБА_6 постанови про зупинення досудового розслідування та оголошення його у розшук і міжнародний розшук до Печерського районного суду м. Києва у справі № 757/27966/20-к. Так, 02.11.2020 слідчим суддею скаргу задоволено частково. В результаті апеляційного оскарження ухвали слідчого судді до Київського апеляційного суду за апеляційною скаргою прокурора судом апеляційної інстанції поновлено строк на апеляційне оскарження, а 12.01.2021 ухвалу слідчого судді скасовано, зокрема, в частині скасування постанов про зупинення досудового розслідування.
35.Адвокат ОСОБА_5 вважає, що обставини, які супроводжували прийняття такого рішення колегією суддів у складі суддів ОСОБА_9 (головуючий), ОСОБА_10 , ОСОБА_11 (11.01.2021 суддю змінено на суддю ОСОБА_12 ) свідчать про очевидне зловживання ними своїм службовим становищем і є підстави вважати, що метою здійснення такого зловживання було отримання неправомірної вигоди, ймовірно, від потерпілого та/або його представника.
36.Зловживання службовим становищем колегією суддів Київського апеляційного суду на думку адвоката ОСОБА_5 полягає у тому, що адвокат не згодний із: (1) мотивами суду апеляційної інстанції щодо прийняття до розгляду апеляційної скарги прокурора на ухвалу слідчого судді, яка, на його думку, не підлягає окремому апеляційному оскарженню відповідно до статті 309 КПК; (2) мотивами відмови судом апеляційної інстанції в задоволенні клопотання адвоката про надання йому часу для оскарження рішення суду про поновлення строку апеляційного оскарження для прокурора до суду касаційної інстанції та продовженням апеляційного розгляду (при цьому адвокат не посилається на жодну норму права, приписи якої порушено такими діями колегії суддів); (3) ігноруванням двох заяв про відвід колегії суддів та мотивами відмови колегії суддів у задоволенні відводу. Крім того, за результатами аналізу адвокатом рішень вказаної колегії вбачається, що за інших обставин нею такі рішення зазвичай не приймалися (при цьому жодних конкретних рішень цієї ж колегії у аналогічних справах в заяві про кримінальне правопорушення не наведено). На думку адвоката вказані обставини, а також «характер проведення судового засідання 12.01.2021» свідчать про наявність у колегії зазначеної вище суддів корисливих мотивів та потребують негайної перевірки, зокрема, у частині позапроцесуального спілкування потерпілого із вказаними суддями та прокурором та факту задоволення корисливого мотиву.
37.З наведеного вбачається, що адвокатом лише припускається: (1) наявність у діях та рішеннях колегії суддів у провадженні № 11-сс/824/975/2021 корисливих мотивів, (2) факт позапроцесуального спілкування потерпілого із суддями Київського апеляційного суду, членами зазначеної вище колегії. Тобто, жодних об`єктивних відомостей, які б свідчили про безпосереднє сприйняття заявником, адвокатом ОСОБА_13 , обставин позапроцесуального спілкування потерпілого із суддями ОСОБА_9 , ОСОБА_10 та ОСОБА_12 з метою надання їм неправомірної вигоди за прийняття судових рішень чи вчинення судом дій на його користь, в проаналізованій частині заяви про кримінальне правопорушення не наведено.
38.Також адвокат ОСОБА_14 зазначив у заяві, що як йому повідомив його клієнт (очевидно йдеться про підозрюваного ОСОБА_6 , оскільки заява не містить інформації про інших клієнтів заявника) за наявною у нього інформацією у вказаному випадку мало місце отримання суддями Київського апеляційного суду неправомірної вигоди у розмірі приблизно 100 000 доларів США.
39.Суд звертає увагу, що вказана інформація є неконкретною і її перевірка унеможливлюється, оскільки: (1) первинне джерело цієї інформації невідоме, як і її форма; (2) сам підозрюваний ОСОБА_6 , судячи зі змісту заяви, перебуває у міжнародному розшуку, у зв`язку з чим наразі є недосяжним для сторони обвинувачення та не може бути допитаний органом досудового розслідування з приводу нібито відомої йому інформації щодо отримання колегією суддів неправомірної вигоди.
40.Крім того, в судовому засіданні адвокат ОСОБА_5 зазначив, що наразі стороною захисту підозрюваного ОСОБА_6 повторно оскаржуються ті ж постанови сторони обвинувачення (кожна окремо, разом 6 скарг слідчому судді Печерського районного суду м. Києва), які були предметом оскарження в зазначеному вище провадженні. Деякі з ухвал слідчих суддів (у разі позитивного результату для сторони захисту) імовірно можуть переглядатися тією ж колегією суддів Київського апеляційного суду, і наявність порушеного кримінального провадження надасть змогу перевірити (у тому числі шляхом використання негласних слідчих (розшукових) дій як можливе майбутнє позапроцесуальне спілкування зазначеної колегії суддів з метою отримання неправомірної вигоди зі стороною потерпілого та прокурором, так і факти такого спілкування та зловживання службовим становищем, про які зазначено у заяві про кримінальне правопорушення.
41.Вказані обставини разом із окремим висновками слідчого судді в оскаржуваній ухвалі, зокрема, наведеною правовою позицією, викладеною у постанові Верховного Суду України від 15.04.2008 у справі № 21-319во07, свідчать про можливе: (1) намагання сторони захисту підозрюваного ОСОБА_6 перевірити законність процесуальних актів і дій суду, вчинених при розгляді конкретної справи (№ 757/27966/20-к, провадження № 11-сс/824/975/2021), за межами передбаченого законом процесуального контролю, (2) можливе протиправне втручання у здійснення правосуддя і посягання на незалежність суду.
42.При цьому, сам механізм подання заяви при кримінальне правопорушення від 31.03.2021 (адвокатом зі слів підзахисного, який перебуває у міжнародному розшуку) по-перше, нівелює можливість притягнення особи до кримінальної відповідальності за завідомо неправдиве повідомлення про кримінальне правопорушення щодо суддів, і, по-друге, ставить під сумнів правдивість викладених у заяві про кримінальне правопорушення від 31.03.2021 відомостей щодо можливості самого ОСОБА_6 сприймати ті фактичні обставини, про які йдеться (отримання колегією суддів неправомірної вигоди у сумі близько 100 000 доларів США).
43.Крім того, Суд звертає увагу на той факт, що в судовому засіданні адвокат ОСОБА_5 визнав, що описані в заяві про кримінальне правопорушення від 31.03.2021 події є тими ж самими подіями, які були описані у його заяві від 18.02.2021 до НАБУ, бездіяльність уповноважених осіб НАБУ щодо якої також оскаржувалась слідчому судді Вищого антикорупційного суду та до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду (справа № 991/1400/21, провадження № 11-сс/991/209/21). У задоволенні скарги та апеляційної скарги адвоката ОСОБА_5 в наведеному провадженні було відмовлено. Одним із мотивів такої відмови зазначено, що у поданій заяві адвоката ОСОБА_5 не зазначено відомостей, які б свідчили про наявність істотної шкоди, що передбачено пунктом 3 примітки до статті 364 КК, що мала б бути завдана особі неправомірними діями суддів під час апеляційного провадження.
44.Диспозиція частини 1 статті 364 КК, якою передбачено відповідальність за заподіяння істотної шкоди охоронюваним законом правам, свободам та інтересам окремих громадян або громадським чи державним інтересам, чи інтересам юридичних осіб, може становити не лише майнову шкоду, а й включати прояви немайнової шкоди, але тільки ті, які можуть одержати майнове відшкодування (як істотна шкода може враховуватися будь-яка за характером шкода, якщо вона піддається грошовій оцінці та відповідно до такої оцінки досягла встановленого розміру) (постанова Верховного Суду України від 27.10.2016 у справі № 5-99кс16).
45.У заяві про кримінальне правопорушення обґрунтовуючи наявність істотної шкоди немайнового характеру, що може отримати майнове відшкодування, адвокатом ОСОБА_5 зазначено, що його клієнт, ОСОБА_6 , у зв`язку із застосуванням щодо нього як учасника кримінального провадження неналежної правової процедури з боку колегії суддів Київського апеляційного суду продовжує піддаватися незаконному кримінальному переслідуванню, у зв`язку з чим він втратив сон, апетит, погіршилося його самопочуття, вказану шкоду він попередньо оцінив у 1 000 000 грн.
46.Разом із тим, у результаті рішення колегії суддів Київського апеляційного суду була поновлена дія постанов слідчого про зупинення кримінального провадження у зв`язку із розшуком ОСОБА_6 , тобто кримінальне переслідування було зупинено, а не продовжено.
47.Таким чином, внесення до ЄРДР неконкретної інформації з невідомого першоджерела щодо імовірного вчинення кримінального правопорушення суддями в умовах, коли така інформація не може бути перевірена та жодна особа не може бути притягнена до кримінальної відповідальності за завідомо неправдиве повідомлення про вчинення кримінального правопорушення, не відповідає завданням кримінального законодавства та кримінального провадження. Крім того, судовий контроль за бездіяльністю уповноваженої особи НАБУ, що виявилася у невнесенні до ЄРДР відомостей заяви про кримінальне правопорушення щодо тих самих подій вже здійснювався.
48.Зазначені у заяві адвоката ОСОБА_5 обставини не можуть свідчити про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення, і що описані в ньому факти потребують перевірки засобами кримінального процесу, тому прийняте слідчим суддею рішення є правильним по суті.
49.Таким чином, відомості заяви адвоката ОСОБА_5 про вчинене кримінальне правопорушення не підлягають внесенню до ЄРДР.
Висновки Суду за результатами розгляду апеляційної скарги
50.За наслідками апеляційного розгляду за скаргою на ухвали слідчого судді суд апеляційної інстанції має право, зокрема, залишити ухвалу без змін.
51.Суд прийшов до висновку, що слідчим суддею в цілому були правильно встановлені фактичні обставини справи та надана їм відповідна правова оцінка на підставі наявних матеріалів.
52.З огляду на вищевикладене Суд дійшов висновку, що в задоволенні апеляційної скарги адвоката ОСОБА_5 слід відмовити, а ухвалу слідчого судді залишити без змін.
53.Керуючись статтями 2, 214, 404, 405, 407, 419, 422, 532 КПК, колегія суддів постановила:
1.Апеляційну скаргу – залишити без задоволення.
2.Ухвалу слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 17.05.2021 – залишити без змін.
Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню не підлягає.

Головуючий                                                                                 ОСОБА_1 
Судді                                                                                                 ОСОБА_2 
        ОСОБА_3