Постанова
іменем України
 
14 квітня 2021 року
м. Київ
справа № 401/217/20
провадження № 51-136км21
Верховний Суд колегією суддів Третьої судової палати Касаційного кримінального суду у складі:
головуючого                                                ОСОБА_1 , 
суддів                                                            ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
за участю: 
секретаря судового засідання                ОСОБА_4 ,
прокурора                                                    ОСОБА_5 ,
осіб, щодо яких закрито
кримінальне провадження                      ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 ,
захисників                                                    ОСОБА_10 , ОСОБА_11 ,                        ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , 
розглянув у відкритому судовому засіданні касаційні скарги захисника ОСОБА_6 – адвоката ОСОБА_10 та прокурора у  кримінальному провадженні    ОСОБА_14 на ухвалу Кропивницького апеляційного суду від 19 жовтня 2020 року про закриття кримінального провадження №  12019120270001134 щодо ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та ОСОБА_9 .
 
Зміст оскарженого судового рішення і встановлені судами першої та апеляційної інстанцій обставини
Ухвалою Світловодського міськрайонного суду Кіровоградської області від 13 серпня 2020 року задоволено частково клопотання захисника ОСОБА_10 та повернуто прокурору обвинувальний акт у кримінальному провадженні №  12019120270001134 за обвинуваченням ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 206-2; ч. 2 ст. 28, ч. 2 ст.  366; ч. 1 ст. 172 Кримінального кодексу України (далі–КК), ОСОБА_7 –у  вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 206-2; ч. 3 ст. 358 КК, ОСОБА_8 – у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 206-2; ч. 2 ст. 28, ч. 4 ст. 358 КК, ОСОБА_9 – у  вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 206-2; ч. 2 ст. 28, ч. 3 ст.  365-2 КК.
Не погоджуючись із вищевказаним рішенням суду, прокурор, захисники ОСОБА_13 , ОСОБА_11 , представник потерпілого, представник потерпілої юридичної особи та потерпілий ОСОБА_15 подали апеляційні скарги.
Кропивницький апеляційний суд ухвалою від 19 жовтня 2020 року скасував ухвалу Світловодського міськрайонного суду Кіровоградської області від 13 серпня 2020 року та закрив кримінальне провадження №  12019120270001134 щодо ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та ОСОБА_9 на підставі п. 10 ч. 1 ст. 284 Кримінального процесуального кодексу України (далі–КПК) у зв`язку із закінченням строку досудового розслідування після повідомлення особі про підозру, визначеного ст. 219 КПК. 
Вимоги та узагальнені доводи осіб, які подали касаційні скарги
У касаційній скарзі захисник  ОСОБА_6 – адвокат ОСОБА_10 , не погоджуючись із рішенням суду апеляційної інстанції через істотне порушення вимог кримінального процесуального закону та неправильне застосування закону України про кримінальну відповідальність, просить скасувати його і призначити новий розгляд у суді апеляційної інстанції. Обґрунтовуючи свої вимоги, захисник зазначає, що апеляційний суд безпідставно закрив кримінальне провадження, оскільки обвинувачений ОСОБА_6 наполягав на власній невинуватості та не давав своєї згоди на закриття.
За змістом касаційної скарги прокурор ОСОБА_14 , покликаючись на істотне порушення вимог кримінального процесуального закону, просить скасувати ухвалу апеляційного суду щодо ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та ОСОБА_9 і призначити новий розгляд у суді апеляційної інстанції. Вважає, що строків досудового розслідування не пропущено та підстави для закриття кримінального провадження відповідно до п. 10 ч. 1 ст. 284 КПК відсутні. Водночас вказує, що апеляційний суд, не дослідивши матеріалів кримінального провадження, зробив необґрунтований висновок про закриття кримінального провадження.
Позиції інших учасників судового провадження 
У письмових запереченнях на касаційну скаргу прокурора захисник  ОСОБА_9 – адвокат ОСОБА_11 та ОСОБА_8 просили касаційну скаргу залишити без задоволення, а ухвалу апеляційного суду – без зміни.
У судовому засіданні захисник ОСОБА_10 , ОСОБА_6 підтримали свою касаційну скаргу, прокурор ОСОБА_5 касаційну скаргу прокурора просив задовольнити повністю, касаційну скаргу адвоката ОСОБА_10 - частково, ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , захисники ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 заперечили проти задоволення касаційних скарг прокурора та адвоката ОСОБА_10 .
Мотиви Суду
Згідно з вимогами ст. 433 КПК суд касаційної інстанції перевіряє правильність застосування судами першої та апеляційної інстанцій норм матеріального й процесуального права, правильність правової оцінки обставин і не має права досліджувати докази, встановлювати й визнавати доведеними обставини, яких не було встановлено в оскаржуваному судовому рішенні, а також вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу. Суд касаційної інстанції переглядає судові рішення судів першої та апеляційної інстанцій у межах касаційної скарги.
Статею ст. 370 КПК передбачено, щосудове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим. 
Відповідно до ст. 438 КПК підставою для скасування судового рішення судом касаційної інстанції є, зокрема, істотне порушення вимог кримінального процесуального закону. За частиною1 ст. 412 КПК таким є порушення вимог цього Кодексу, яке перешкодило чи могло перешкодити суду ухвалити законне та обґрунтоване судове рішення.
Згідно з приписами ст. 419 КПК в ухвалі апеляційного суду повинні бути зазначені мотиви, з яких суд апеляційної інстанції виходив при постановленні ухвали, а також положення закону, яким він керувався. При залишенні апеляційної скарги без задоволення в ухвалі суду апеляційної інстанції мають бути зазначені підстави, з яких апеляційну скаргу визнано необґрунтованою. При скасуванні або зміні судового рішення в ухвалі має бути зазначено, які статті закону порушено та в чому саме полягають ці порушення або необґрунтованість вироку чи ухвали.
Приймаючи рішення про скасування ухвали Світловодського міськрайонного суду Кіровоградської області від 13 серпня 2020 року та закриття кримінального провадження щодо ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та ОСОБА_9 на підставі п. 10 ч. 1 ст. 284 КПК  суд апеляційної інстанції цих вимог закону не дотримався.
Доводи прокурора щодо істотного порушення вимог кримінального процесуального закону, які полягали в тому, що апеляційний суд безпідставно закрив кримінальне провадження стосовно ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та ОСОБА_9 на підставі п. 10 ч. 1 ст. 284 КПК, є обґрунтованими з огляду на таке.
Як убачається з матеріалів кримінального провадження, ухвалою Світловодського міськрайонного суду Кіровоградської області від 13 серпня 2020 року обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 12019120270001134 повернуто прокурору для внесення з урахуванням вимог глави 25 КПК та усунення виявлених недоліків.
Не погоджуючись із вищевказаним рішенням суду, прокурор, захисники ОСОБА_13 , ОСОБА_11 , представник потерпілого, представник потерпілої юридичної особи та потерпілий ОСОБА_15 подали апеляційні скарги. При цьому захисники ОСОБА_11 та ОСОБА_13 просили закрити кримінальне провадження на підставі п. 10 ч. 1 ст. 284 КПК.
Суд апеляційної інстанції, переглядаючи ухвалу Світловодського міськрайонного суду Кіровоградської області від 13 серпня 2020 року, дійшов переконання, що місцевий суд передчасно повернув обвинувальний акт прокурору за наявності підстав для закриття кримінального провадження № 12019120270001134 відповідно до п. 10 ч. 1 ст. 284 КПК, скасував ухвалу місцевого суду та закрив це кримінальне провадження у зв`язку із закінченням строку досудового розслідування після повідомлення особі про підозру, визначеного ст. 219 КПК.
Апеляційний суд установив, що 25 жовтня 2019 року ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.  3 ст. 206-2, ч. 2 ст. 28, ч. 2 ст. 366 КК. 20 грудня 2019 року начальник Світловодського відділу Знам`янської місцевої прокуратури надавдоручення про відкриття матеріалів кримінального провадження № 12019120270001134 та надавдоступу до матеріалів досудового розслідування в порядку ст. 290 КПК. 20 січня 2020  року захисник підозрюваного ОСОБА_7 - адвокат ОСОБА_16 (останній із учасників провадження) ознайомилася з матеріалами досудового розслідування. Обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за №  12019120270001134, щодо обвинувачених  ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та ОСОБА_9 складений слідчим та затверджений прокурором Знам`янської місцевої прокуратури Кіровоградської області 22 січня 2020  року, однак був направлений до Світловодського міськрайонного суду Кіровоградської області лише 30 січня 2020 року та, відповідно, одержаний 31 січня того ж року. Враховуючи вимоги ст. 219 КПК звернення до суду з обвинувальним актом мало відбутися 25 січня 2020 року.  
Отже, суд апеляційної інстанції, розглядаючи в судовому засіданні апеляційні скарги, встановив, що злочини, у вчиненні яких підозрюються  ОСОБА_6 та ОСОБА_9 ,належать до категорії тяжких злочинів, однак не є злочинами проти життя та здоров`я особи, а з моменту оголошення про підозру ОСОБА_6 до направлення обвинувального акта до суду минуло більше двох місяців, строк досудового розслідування у цьому кримінальному провадженні не був продовжений у  встановленому законом порядку і не зупинявся, тобто направлення обвинувального акта відбулося поза межами строку досудового розслідування. Тому суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що кримінальне провадження стосовно  ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та ОСОБА_9 підлягає закриттю на підставах, передбачених п. 10 ч. 1 ст. 284 КПК.
Разом з тим із таким висновком апеляційного суду не може погодитися суд касаційної інстанції.
Відповідно до положень п. 5 ч. 1 ст. 3 КПК досудове розслідування – це стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР і закінчується закриттям кримінального провадження або направленням до суду обвинувального акта, клопотання про  застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотання про звільнення особи від кримінальної відповідальності.
 
Згідно з ч. 1 ст. 219 КПК строк досудового розслідування обчислюється з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань до дня звернення до суду з обвинувальним актом.
 
Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 219 КПК досудове розслідування повинно бути закінчено протягом двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину. Строк досудового розслідування може бути продовжений з підстав та в порядку, передбачених КПК.
Аналіз положень п. 2 ч. 3 ст. 314 та п. 10 ч. 1 ст.284 КПК дає підстави стверджувати те, що необхідність закриття кримінального провадження законодавець пов`язує виключно з фактом закінчення строкудосудового розслідування.
 
Закінчення строку досудового розслідування, визначеного ст. 219 КПК, після повідомлення особі про підозру, крім випадку повідомлення про підозру у вчиненні тяжкого чи особливо тяжкого злочину проти життя та здоров`я особи, є підставою для закриття кримінального провадження (п. 10 ч. 1 ст. 284 КПК). 
 
У разі встановлення апеляційним судом обставин, передбаченихцією нормою закону, рішення про скасування ухвали місцевого суду та закриття кримінального провадження, передбаченест. 417 КПК, має бути належним чином мотивоване, а такі висновки суду мають бути підтверджені доказами, безпосередньо дослідженими в суді апеляційної інстанції. Дотримання принципу безпосередності дослідження доказів апеляційним судом у такому випадку є обов`язковим.
 
У свою чергу положеннями ст. 94 КПК передбачено, що суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінює кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів – з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.
 
Як установлено з ухвали апеляційного суду, закриваючи кримінальне провадження щодо  ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та ОСОБА_9 на підставі п. 10 ч. 1 ст. 284 КПК,суд послався на дані обвинувального акта і реєстру матеріалів досудового розслідування, з яких вбачалося, що 25 жовтня 2019 року ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.  3 ст. 206-2, ч. 2 ст. 28, ч. 2 ст. 366 КК, а останнім із учасників кримінального провадження, а саме захисником обвинуваченого ОСОБА_7 - адвокатом ОСОБА_16 , 20  січня 2020 року було здійснено ознайомлення з матеріалами досудового розслідування, а тому суд закрив кримінальне провадження на підставі п. 10 ч. 1 ст.  284 КПК.
Разом з тим, приймаючи рішення про необхідність закриття кримінального провадження №  12019120270001134 у зв`язку із закінченням строку досудового розслідування після повідомлення особі про підозру, визначеного ст. 219 КПК, апеляційний суд безпосередньо не дослідив усіх доказів, на підставі яких прийняв таке рішення, зокрема, щодо встановлення та перебігу строку досудового розслідування, не включення у строк досудового розслідування періоду ознайомлення з  матеріалами кримінального провадження, часу завершення досудового розслідування.
При цьому, обмежившись лише розглядом апеляційних скарг, без належного дослідження, аналізу та оцінки доказів кримінального провадження, передчасно прийняв рішення про закриття кримінального провадження у зв`язку із закінченням строку досудового розслідування після повідомлення особі про підозру, визначеного ст. 219 КПК.
Отже, під час розгляду справи судом апеляційної інстанції допущено істотне порушення вимог кримінального процесуального закону, що відповідно до вимог п. 1 ч. 1 ст. 438 КПК є підставою для скасування ухвали апеляційного суду.
З огляду на встановлення істотного порушення вимог кримінального процесуального закону, доводи касаційної скарги захисника ОСОБА_10 . Судом не перевіряються та підлягають перевірці під час нового розгляду кримінального провадження в суді апеляційної інстанції.
За таких обставин колегія суддів уважає, що подану касаційну скаргу прокурора слід задовольнити, касаційну скаргу захисника  ОСОБА_10 – задовольнити частково, а рішення апеляційного суду – скасувати відповідно до ч. 1 ст. 438 КПК як таке, що постановлене з істотними порушеннями кримінального процесуального закону, які перешкодили суду ухвалити законне та обґрунтоване судове рішення, з призначенням нового розгляду в суді апеляційної інстанції.
Під час нового розгляду суду апеляційної інстанції необхідно врахувати вищенаведене, ретельно перевірити доводи, викладені в поданих апеляційних скаргах, за необхідності й наявності відповідних підстав дослідити матеріали кримінального провадження та постановити законне, обґрунтоване і вмотивоване рішення.
Керуючись статтями 433, 434, 436, 438, 441, 442 КПК, Суд
ухвалив: 
Касаційну скаргу захисника ОСОБА_6 – адвоката ОСОБА_10 задовольнити частково.
Касаційну скаргу прокурора у кримінальному провадженні ОСОБА_14 задовольнити.
 
Ухвалу Кропивницького апеляційного суду від 19 жовтня 2020 року скасувати і  призначити новий розгляд у суді апеляційної інстанції.
Постанова набирає законної сили з моменту проголошення, є остаточною й оскарженню не підлягає.
 
Судді:
 
ОСОБА_1                                   ОСОБА_2                           ОСОБА_3