ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 червня 2021 року 
м. Київ
справа № 2340/3058/18
адміністративне провадження № К/9901/27813/19
Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду: 
судді-доповідача Олендера І.Я.,
суддів: Гончарової І.А.,  Ханової  Р.Ф., 

розглянув у письмовому провадженні як суд касаційної інстанції справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Державної фіскальної служби у Черкаській області про визнання дій протиправними, визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень, рішення про анулювання платника єдиного податку, провадження у якій відкрито за касаційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Черкаського окружного адміністративного суду від 14 листопада 2018 року (суддя Гаврилюк В.О.) та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 31 липня 2019 року (судді: Горяйнов А.М. (головуючий), Файдюк В.В., Чаку Є.В.) у справі № 2340/3058/18.

У С Т А Н О В И В:
І. Суть спору
Короткий зміст позовних вимог
1. ОСОБА_1 (далі - позивач, ОСОБА_1 ) звернувся до суду з позовом до Головного управління Державної фіскальної служби у Черкаській області (далі - відповідач, контролюючий орган, ГУ ДФС у Черкаській області) про визнання протиправними дій ГУ ДФС у Черкаській області, що полягають у проведенні перевірки з порушенням строків на її проведення, визнання протиправним та скасування рішення про анулювання реєстрації платника єдиного податку від 5 березня 2018 року № 2/23-00-13-0317, визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень від 5 березня 2018 року № 0027451303,                       № 0027521303, № 0027481303, № 0027432303.
Короткий зміст рішень судів першої та апеляційної інстанцій
2. Ухвалою Черкаського окружного адміністративного суду від 14 листопада 2018 року, залишеною без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 31 липня 2019 року, позов ОСОБА_1 до ГУ ДФС в Черкаській області про визнання протиправними дій, визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень та рішення про анулювання реєстрації платника єдиного податку залишено без розгляду.
3. Рішення суду першої інстанції, з яким погодився суд апеляційної інстанції, мотивоване тим, що позивач повторно не прибув у підготовче засідання без поважних причин, не повідомив про причини неявки та із заявою про розгляд справи за його відсутності не звертався.
Короткий зміст вимог касаційної скарги
4. Не погодившись із судовими рішеннями судів першої та апеляційної інстанції, ОСОБА_1 подав касаційну скаргу, де посилаючись на порушення судами першої та апеляційної інстанцій норм процесуального права, просить скасувати ухвалу Черкаського окружного адміністративного суду від 14 листопада 2018 року на постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 31 липня 2019 року ухвалу Харківського апеляційного адміністративного суду від 16 березня 2016 року, а справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.
5. У касаційній скарзі позивач посилається на те, що не був належним чином повідомлений про дату, час та місце судового засідання, оскільки повістка ним була отримана 9 листопада 2018 року, а представник позивача 12 та 13 листопада 2018 року не був за місцем здійснення своєї діяльності, у зв`язку з чим позивач зазначає, що був позбавлений правничої допомоги на вказані дні (оскільки 10 та 11 листопада 2018 року - вихідні дні).
6. Відповідачем відзиву (заперечень) на касаційну скаргу надіслано не було.
7. Касаційний розгляд справи проведено в порядку письмового провадження, відповідно до статті 345 Кодексу адміністративного судочинства України.
ДЖЕРЕЛА ПРАВА Й АКТИ ЇХ ЗАСТОСУВАННЯ
8. Кодекс адміністративного судочинства України (у редакції Закону, що діяв на момент прийняття рішення судами першої та апеляційної інстанції):
8.1. Частина друга статті 44.
Учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.
8.2. Частина третя статті 126.
Повістка повинна бути вручена не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, крім випадку, коли повістка вручається безпосередньо в суді.
8.3. Частина перша статті 127.
Часом вручення повістки вважається:
1) день вручення судової повістки під розписку;
2) день отримання судом повідомлення про доставлення судової повістки на офіційну електронну адресу особи;
3) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду;
4) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.
8.4. Частина друга статті 131.
Учасники справи, свідки, експерти, спеціалісти, перекладачі, які не можуть з поважних причин прибути до суду, зобов`язані завчасно повідомити про це суд.
8.5. Пункт 4 частини першої статті 240.
Суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо: 4) позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.
ПОЗИЦІЯ ВЕРХОВНОГО СУДУ
9. Приписи частини другої статті 44 Кодексу адміністративного судочинства України (у редакції Закону, що діяв на момент прийняття рішення судами першої та апеляційної інстанції) зобов`язують учасників справи добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.
10. Частиною другою статті 131 Кодексу адміністративного судочинства України зобов`язано учасників справи, які не можуть з поважних причин прибути до суду, завчасно повідомити про це суд.
11. Приписи частини першої статті 240 Кодексу адміністративного судочинства України зобов`язують суд у разі якщо позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності, залишити такий позов без розгляду.
Оцінка доводів учасників справи і висновків суду апеляційної інстанції
12. Ухвалою Черкаського окружного адміністративного суду від 14 листопада 2018 року, залишеною без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 31 липня 2019 року, позов ОСОБА_1 до ГУ ДФС в Черкаській області про визнання протиправними дій, визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень та рішення про анулювання реєстрації платника єдиного податку залишено без розгляду. Рішення судів попередніх інстанцій мотивовані вимогами пункту 4 частини першої статті 240 Кодексу адміністративного судочинства України, а також тим, що позивач був завчасно повідомлений про проведення підготовчого засідання та у строк, що був достатнім для прибуття до суду або повідомлення про наявність поважних причин неявки до суду.
Судом апеляційної інстанції встановлено, що провадження у справі № 2340/3058/18 за позовом ОСОБА_1 було відкрите 27 серпня 2018 року, а підготовче засідання у вказаній справі призначалося на 25 вересня, 2, 16 та 30 жовтня, 6 та 14 листопада 2018 року. Також встановлено, що позивач (представник позивача), зокрема, 6 та 14 листопада 2018 року не прибув у підготовче засідання, не повідомив про причини неявки та із заявою про розгляд справи за його відсутності не звертався. Вказані обставини позивачем не заперечуються (та не заперечувались в апеляційній скарзі).
Колегія суддів зазначає, що в апеляційній скарзі позивач посилався на отримання ним повістки лише 12 листопада 2018 року як на підставу неналежного його повідомлення про судове засідання та причину його неявки, однак в касаційній скарзі зазначає, що вказану повістку ним було отримано 9 листопада 2018 року та вказує, що його представник 12 та 13 листопада 2018 року не був за місцем здійснення своєї діяльності, у зв`язку з чим позивач був позбавлений правничої допомоги на ці дні (оскільки 10 та 11 листопада 2018 року - вихідні дні).
Суд апеляційної інстанції перевіряючи, зокрема, наявність у позивача поважних причин неприбуття у підготовче засідання, встановив наступне. Так, про дату та час проведення підготовчого засідання, призначеного на 6 листопада 2018 року представник позивача був повідомлений під розписку 30 жовтня 2018 року. У зв`язку із неприбуттям представника позивача, підготовче засідання було відкладене до 14 листопада 2018 року. Про дату, час та місце зазначеного засідання ОСОБА_1 був повідомлений шляхом направлення судової повістки про виклик. Судом апеляційної інстанції зазначено, що до матеріалів справи приєднане рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення, згідно з яким судова повістка була отримана позивачем 9 листопада 2018 року. Тобто, всупереч письмовим доводам позивача, що ним судову повістку про виклик було отримано лише 12 листопада 2018 року, оскільки вона була направлена на невірну адресу і зберігалася у поштовому відділенні, судом апеляційної інстанції встановлено та підтверджено наявними в матеріалах справи доказами, що така була отримана ним саме 9 листопада 2018 року (що вже не заперечувалось позивачем в касаційній скарзі).
Крім того, колегія суддів звертає увагу на те, що положеннями частини першої статті 127 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, зокрема, що часом вручення повістки вважається день вручення судової повістки під розписку. Тобто, вручення та отримання 9 листопада 2018 року позивачем судової повістки про виклик у підготовче засідання призначене на 14 листопада 2018 року було здійснено в порядку та у строк встановлений частиною третьою статті 126 Кодексу адміністративного судочинства України.
Таким чином, колегія суддів зазначає, що суди першої та апеляційної інстанцій дійшли обґрунтованого висновку, що ОСОБА_1 був завчасно повідомлений про проведення підготовчого засідання та у строк, що був достатнім для прибуття до суду або повідомлення про наявність поважних причин неявки до суду.
Частиною другою статті 44 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.
Колегія суддів зазначає, що зловживання сторонами у справі процесуальними правами встановленими у Кодексі адміністративного судочинства України є неприпустимими.
Відповідно до пункту 4 частини першої статті 240 Кодексу адміністративного судочинства України, суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.
Враховуючи вказані положення статей 44, 126, 127 та 240 Кодексу адміністративного судочинства України (у редакції Закону, що діяв на момент прийняття рішення судами першої та апеляційної інстанції), обов`язку сторонами у справі добросовісно користуватись процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки, а також встановлені судами попередніх інстанцій обставини справи, колегія суддів зазначає, що суд першої інстанції приймаючи ухвалу про залишення без розгляду позову ОСОБА_1 до ГУ ДФС в Черкаській області про визнання протиправними дій, визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень та рішення про анулювання реєстрації платника єдиного податку, діяв у відповідності до вимог чинного процесуального законодавства.
Висновки за результатами розгляду касаційної скарги
13. Враховуючи пункт 4 частини першої статті 240 Кодексу адміністративного судочинства України (у редакції Закону, що діяв на момент прийняття рішення судом першої інстанції) колегія суддів приходить до висновку, що при ухваленні оскаржуваних судових рішень, суди першої та апеляційної інстанції не допустили порушень норм процесуального права, які могли б бути підставою для скасування судових рішень, а тому касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Черкаського окружного адміністративного суду від 14 листопада 2018 року та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 31 липня 2019 року у справі № 2340/3058/18 слід залишити без задоволення.
14. Відповідно до пункту 1 частини першої статті 349 Кодексу адміністративного судочинства України суд касаційної інстанції за наслідками розгляду касаційної скарги має право залишити судові рішення судів першої та (або) апеляційної інстанцій без змін, а скаргу без задоволення.
15. Суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо визнає, що суди першої та апеляційної інстанцій не допустили неправильного застосування норм матеріального права або порушень норм процесуального права при ухваленні судових рішень чи вчиненні процесуальних дій (частина перша статті 350 Кодексу адміністративного судочинства України, в редакції Закону, що діяла до набрання чинності Закону України від 15.01.2020 № 460-ІХ «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України щодо вдосконалення порядку розгляду судових справ»).
Керуючись статтями 341, 345, 349, 350, 355, 356, 359, пунктом 4 частини першої Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

ПОСТАНОВИВ:
Касаційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а ухвалу Черкаського окружного адміністративного суду від 14 листопада 2018 року та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 31 липня 2019 року у справі № 2340/3058/18 залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Судді	І.Я.Олендер І.А. Гончарова   Р.Ф. Ханова