ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А
і м е н е м  У к р а ї н и
15 червня 2021 року 	м. Дніпро	справа № 160/12709/19	
Третій апеляційний адміністративний суд 
у складі колегії суддів: головуючого - судді  Прокопчук Т.С. (доповідач),
                               суддів:  Шлай А.В., Кругового О.О.,     
за участю секретаря судового засідання Цвєткової К.П.,  
розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Дніпрі апеляційну скаргу  Дніпровської міської ради
на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 25 червня 2020 року (головуючий суддя: Луніна О.С.) по адміністративній справі № 160/12709/19, розглянутій у загальному провадженні
за позовом   Акціонерного товариства "ІНТЕРПАЙП ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ВТОРМЕТ" до Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області, Державного підприємства "Центр державного земельного кадастру"   про визнання протиправними дій, визнання протиправними та скасування витягів, зобов`язання вчинити певні дії, - 
ВСТАНОВИВ:
Позивач Акціонерне товариство "ІНТЕРПАЙП ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ВТОРМЕТ" (далі – АТ  "ІНТЕРПАЙП ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ВТОРМЕТ") 17.12.2019 року звернувся до суду з позовом до відповідачів Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області (далі ГУ Держгеокадастру у Дніпропетровській області), Державного підприємства "Центр державного земельного кадастру"(далі ДП "Центр державного земельного кадастру"), в якому, з урахуванням уточнень, просить:
- визнати протиправними дії ГУ Держгеокадастру у Дніпропетровській області, ДП "Центр державного земельного кадастру" щодо застосування сукупного коефіцієнта Км3 при формуванні та видачі позивачу витягів: № 03-07/230516/12 від 24.05.2016; № 5/060217/03-07 від 09.02.2017; № 5/020218/03-07 від 06.02.2018;
- визнати протиправними та скасувати витяги :№ 03-07/230516/12 від 24.05.2016; № 5/060217/03-07 від 09.02.2017; № 5/020218/03-07 від 06.02.2018;
- зобов`язати ГУ Держгеокадастру у Дніпропетровській області, ДП "Центр державного земельного кадастру" для обчислення плати за землю в 2016, 2017, 2018, 2019 роках з урахуванням дати виникнення права користування земельними ділянками сформувати та видати АТ "ІНТЕРПАЙП ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ВТОРМЕТ" в установленому порядку, в тому числі через Центр надання адміністративних послуг м. Дніпра, витяги із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки, затверджених рішенням Дніпропетровської міської ради від 15.07.2015 № 4/65 "Про затвердження нормативної грошової оцінки земель м. Дніпропетровська" та від 27.04.2016 № 5/7 "Про внесення змін до рішення міської ради від 15.07.2015 № 4/65 "Про затвердження нормативної грошової оцінки земель м. Дніпропетровська", з наступним сукупним коефіцієнтом Км3 щодо земельної ділянки: 1210100000:09:459:0059 - 0,82;
- в порядку статті 267 КАС України встановити контроль за виконанням судового рішення та зобов`язати ГУ Держгеокадастру у Дніпропетровській області, ДП "Центр державного земельного кадастру" подати до   суду звіт про виконання судового рішення протягом 10 (десяти) днів з моменту набрання рішенням законної сили.
Позовні вимоги обґрунтовано протиправністю дій відповідачів щодо застосування сукупного коефіцієнту Км3 при формуванні та видачі позивачу витягів із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки з кадастровим №1210100000: 09 :459:0059 , а саме: № 03-07/230516/12 від 24.05.2016; № 5/060217/03-07 від 09.02.2017; № 5/020218/03-07 від 06.02.2018.
У відзивах на позов відповідачі просять в позові відмовити з підстав правомірності дій щодо формування та видачі позивачу оскаржуваних витягів із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки.
Рішенням   Дніпропетровського окружного адміністративного суду 25 червня 2019 року позовні вимоги задоволено частково, визнані протиправними дії ГУ Держгеокадастру у Дніпропетровській області щодо застосування сукупного коефіцієнта Км3 при формуванні та видачі АТ "ІНТЕРПАЙП ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ВТОРМЕТ" витягів: № 03-07/230516/12 від 24.05.2016; № 5/060217/03-07 від 09.02.2017; № 5/020218/03-07 від 06.02.2018; визнані протиправними та скасовані витяги: № 03-07/230516/12 від 24.05.2016; № 5/060217/03-07 від 09.02.2017; № 5/020218/03-07 від 06.02.2018.
Зобов`язано ГУ Держгеокадастру у Дніпропетровській області  видати за 2016, 2017, 2018, 2019 роки АТ "ІНТЕРПАЙП ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ВТОРМЕТ" нові витяги із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки, яка розташована за адресою: вул. Липова, 1, м. Дніпро,49124, кадастровий номер 1210100000: 09: 459:0059 - із застосуванням сукупного коефіцієнту Км3 величиною "0,82".
На користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань ГУ Держгеокадастру у Дніпропетровській області  стягнуті судові витрати по сплаті судового збору у розмірі 5763,00 грн.
В порядку ст. 382 КАС України встановлено контроль за виконанням судового рішення та зобов`язано ГУ Держгеокадастру у Дніпропетровській області  подати до суду звіт про виконання судового рішення протягом 10  днів з моменту набрання рішенням законної сили.
Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, зацікавленою особою Дніпровською місткою радою подано апеляційну скаргу, в якій апелянт просить рішення скасувати та  відмовити в  задоволенні позовних вимог через порушення судом норм матеріального права.
У відзиві на апеляційну скаргу позивач зазначає про правомірність прийнятого судом першої інстанції рішення, в зв`язку з чим просить залишити його без змін, а скаргу без задоволення.
Перевіривши матеріали справи, законність і обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги, а також правильність застосування судом норм матеріального та процесуального права та правової оцінки обставин у справі колегія суддів вважає апеляційну скаргу такою, що підлягає задоволенню з наступних підстав.
Із  матеріалів справи вбачається, що на підставі договору оренди землі від 30.10.2006 року з Дніпропетровською міською радою АТ «ІНТЕРПАЙП ДНІПРОПЕТРОВ СЬКИЙ ВТОРМЕТ» користується земельною ділянкою з кадастровим № 1210100000: 09: 459:0059, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .
Для здійснення плати за землю позивачем отримано сформовані ГУ Держгеокадастру у Дніпропетровській області витяги із технічної документації про нормативну грошову оцінку зазначеної земельної ділянки, а саме : витяг № 03-07/230516/12 від 24.05.2016, витяг № 5/06217/03-07 від 09.02.2017, витяг № 5/020218/03-07 від 06.02.2018, у яких сукупний коефіцієнт Км3 визначено у розмірі - 1,09.
Вважаючи такі дії відповідача протиправними, позивач звернувся до суду з відповідним позовом.
Положеннями ч. 2      статті 19 Конституції України гарантується, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені      Конституцією та законами України.
При розгляді спорів щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень суди повинні перевіряти їх на відповідність того, чи прийняті (вчинені) вони з дотриманням усіх вимог, визначених ч.3 статті 2 КАС України.
Відповідно до   ст.1 Закону України "Про оцінку земель", нормативна грошова оцінка земельних ділянок - це капіталізований рентний дохід із земельної ділянки, визначений за встановленими і затвердженими нормативами.
Нормативна грошова оцінка земельних ділянок використовується для визначення розміру земельного податку, державного мита при міні, спадкуванні та даруванні земельних ділянок згідно із законом, орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, втрат сільськогосподарського і лісогосподарського виробництва, а також при розробці показників та механізмів економічного стимулювання раціонального використання та охорони земель (ч. 5   ст. 5 Закону України "Про оцінку земель").
За нормами ч. 1   ст. 15 Закону України "Про оцінку земель"   підставою для проведення оцінки земель (бонітування ґрунтів, економічної оцінки земель та нормативної грошової оцінки земельних ділянок) є рішення органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування.
Відповідно до   ст. 23 Закону України "Про оцінку земель"   технічна документація нормативної грошової оцінки земельних ділянок затверджується відповідною сільською, селищною, міською радою. Витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки видається центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин. Рішення рад, зазначених у цій статті, щодо технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок набирають чинності у строки, встановлені відповідно до п.   271.2 ст. 271 Податкового кодексу України.
Підпунктом   271.1.1 ст. 271 Податкового кодексу України, передбачено, що базою оподаткування земельним податком є нормативна грошова оцінка земельних ділянок з урахуванням коефіцієнта індексації, визначеного відповідно до порядку, встановленого цим розділом.
Нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться юридичними особами, які є розробниками документації із землеустрою відповідно до   Закону України "Про землеустрій". За результатами нормативної грошової оцінки земель складається технічна документація.
Грошова оцінка земельних ділянок проводиться за методикою, яка затверджується Кабінетом Міністрів України (ч. 5   ст. 201 Земельного кодексу України).
Згідно з пунктами 1-3 Методики нормативної грошової оцінки земель населених пунктів, затвердженої      Постановою Кабінету Міністрів України від 23.03.1995 №213, визначено, що Нормативна грошова оцінка земель населених пунктів проводиться відповідно до      Закону України "Про оцінку земель".
Інформаційною базою для нормативної грошової оцінки земель населених пунктів є затверджені генеральні плани населених пунктів, плани зонування територій і детальні плани території, відомості Державного земельного кадастру, інвентаризації земель та державної статистичної звітності. Дані за результатами проведення нормативної грошової оцінки земельної ділянки оформляються як витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку земель, що видається територіальним органом Держгеокадастру за місцезнаходженням земельної ділянки у строк, що не перевищує трьох робочих днів з дати надходження відповідної заяви.
Статтею 21 Закону України "Про оцінку земель"   передбачено, що технічна документація, зокрема, з нормативної грошової оцінки земельних ділянок, підлягає державній експертизі відповідно до закону.
Статтею 1 Закону України "Про державну експертизу землевпорядної документації" від 17.06.2004 №1808-IV       (надалі - Закон №1808-IV) визначено, що державна експертиза   землевпорядної документації (далі - державна експертиза) - це діяльність, метою якої є дослідження, перевірка, аналіз та оцінка об`єктів експертизи на предмет їх відповідності вимогам законодавства, встановленим стандартам, нормам і правилам, а також підготовка обґрунтованих висновків для прийняття рішень щодо об`єктів експертизи.
Частиною 2      статті 7 Закону №1808-IV       встановлено, що виконавцями державної експертизи є експерти, які працюють у складі спеціально уповноваженого органу виконавчої влади у сфері державної експертизи і мають високу кваліфікацію та спеціальні знання, а також    висококваліфіковані спеціалісти або наукові працівники, які залучаються цими органами до її проведення відповідно до закону.
За змістом пункту 2.1 Методики проведення державної експертизи землевпорядної документації, затвердженої      Наказом Держкомзему України від 03.12.2004 №391, організацію і проведення державної експертизи здійснюють Держгеокадастр та територіальні органи Держгеокадастру в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі.
Згідно з частиною 1      статті 9 Закону №1808-IV, обов`язковій державній експертизі, крім іншого, підлягає: технічна документація з нормативної грошової оцінки земельних ділянок.
Результатом проведення державної експертизи є висновок державної експертизи. Позитивні висновки державної експертизи щодо об`єктів обов`язкової державної експертизи є підставою для прийняття відповідного рішення органами виконавчої влади чи органами місцевого самоврядування, відкриття фінансування робіт з реалізації заходів, передбачених відповідною документацією (частини 1, 3      статті 35 Закону України "Про державну експертизу землевпорядної документації").
Положеннями статті 37 вищевказаного      Закону, передбачено порядок спростування висновків державної експертизи. Так, замовники або розробники об`єктів державної експертизи, заінтересовані у спростуванні висновків державної експертизи або їх окремих положень, подають обґрунтоване клопотання (заяву) про це до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин. Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику   у сфері земельних відносин, у місячний термін з дня отримання клопотання (заяви) розглядає його і за наявності підстав призначає проведення повторної державної експертизи. У разі спростування висновків державної експертизи, яку проводив центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин, до проведення повторної державної експертизи залучаються незалежні експерти. У разі відмови у розгляді заяви про спростування висновків державної експертизи або незгоди з висновками повторної державної експертизи замовники або розробники об`єктів державної експертизи мають право звернутися до суду. Висновки державної експертизи можуть бути скасовані органом, який їх видав, у разі виявлення обставин, що могли вплинути на об`єктивність оцінки висновку. Позитивні висновки повторної державної експертизи є підставою для прийняття відповідним органом рішення або реалізації заходів, передбачених об`єктами державної експертизи, крім випадків оскарження їх у судовому порядку.
Системний аналіз наведених норм дає підстави для висновку, що перевірка, аналіз та оцінка технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок, у тому числі, витягу з технічної документації з нормативної грошової оцінки земельної ділянки, на предмет його відповідності вимогам законодавства, встановленим стандартам, нормам і правилам здійснюється під час державної експертизи землевпорядної документації, яка організовується і проводиться Держгеокадастром та територіальними органами Держгеокадастру в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі.
При цьому, зазначеними вище правовими нормами визначено порядок спростування чи оскарження висновків експертизи землевпорядної документації, в тому числі тих, що стосуються відповідності витягу з технічної документації з нормативної грошової оцінки земельної ділянки, який складається на основі розрахованих у встановленому порядку показників (коефіцієнтів), які визначені у технічній документації, вимогам законодавства, встановленим стандартам, нормам і правилам.
З зазначених підстав   здійснений  Державним підприємством «Український державний науково-дослідний інститут проектування міст «ДІПРОМІСТО»    аналіз нормативної грошової оцінки земель, виконаний за договором № 573-07-Р-2-2019 від 19.06.2019 з АТ «ІНТЕРПАЙП ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ВТОРМЕТ», оформлений   актом № 126 від 04.07.2019, не є належним та допустимим доказом по справі.
Право на судовий захист гарантоване      статтею 55 Конституції України.
Відповідно до      статті 5 КАС України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи чи законні інтереси, і просити про їх захист.
Згідно зі      статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.
Так, статтею 6 Конвенції визнається право людини на доступ до правосуддя, а статтею 13 зазначеної Конвенції - на ефективний спосіб захисту прав, і це означає, що особа має право пред`явити в суді таку вимогу на захист права, яка відповідає змісту порушеного права та   характеру правовідношення.
В контексті завдань адміністративного судочинства звернення до суду є способом захисту порушених прав, свобод або законних інтересів позивача. Тому, особа повинна довести, а суд, в свою чергу встановити, що їй належать права, свободи або законні інтереси, за захистом яких вона звернулася до суду. Права, свободи та законні інтереси, які належать конкретній особі (особам) є предметом судового захисту.
Приписами ч.1 статті 4 КАС України   визначено, що рішення суб`єкта владних повноважень є нормативно-правовим або індивідуальним актом. Нормативно-правовий акт - акт управління (рішення) суб`єкта владних повноважень, який встановлює, змінює, припиняє (скасовує) загальні правила регулювання однотипних відносин, і який розрахований на довгострокове та неодноразове застосування. Індивідуальний акт - акт (рішення) суб`єкта владних повноважень, виданий (прийняте) на виконання владних управлінських функцій або в порядку надання адміністративних послуг, який стосується прав або інтересів визначеної в акті особи або осіб, та дія якого вичерпується його виконанням або має визначений строк.
Визначальною особливістю нормативного акта є його спрямованість на врегулювання відносин множинної кількості суб`єктів відповідних правовідносин - двох чи більше учасників певного виду відносин. Тобто, об`єктом правового регулювання є встановлення загальних правил поведінки між декількома суб`єктами, що беруть на себе права чи обов`язки, що призводить до виникнення, зміни чи припинення відповідних правовідносин. Адресата юридичних приписів нормативного акта неможливо чітко ідентифікувати, оскільки ним потенційно може бути кожна особа, що зацікавлена у реалізації свого суб`єктивного права або охоронюваного      законом       інтересу.
Водночас, ненормативні акти мають своїм предметом вплив на чітко визначеного суб`єкта права, якому надаються певні права або на якого покладається певні обов`язки, а об`єктом правового регулювання тут виступає потреба закріплення певної суб`єктивної волі щодо конкретної особи, що зумовлює виникнення певних змін у правовому статусі цієї особи. Тож  адресат юридичних приписів ненормативного акта завжди чітко визначений і залежно від обставин ініціатором його видання може бути як адресат, так і видавник відповідного акта.
З цих підстав суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що витяг з технічної документації про грошову оцінку землі не є рішенням суб`єкта владних повноважень, оскільки не зумовлює виникнення будь-яких прав і обов`язків для осіб, а лише носить інформаційний характер.
Аналогічна правова позиція щодо застосування норм права у подібних правовідносинах викладена Верховним Судом у постанові від 27.11.2018 у справі №817/1819/17.
Суд зазначає, що оскаржуючи дії відповідача щодо застосування у витязі з технічної документації з нормативної грошової оцінки земельної ділянки конкретного сукупного коефіцієнту земельної ділянки, позивач фактично оскаржує зміст витягу з технічної документації з нормативної грошової оцінки земельної ділянки, в той час як оформлення такого витягу та його змістове наповнення належить до виключної компетенції Дніпровської міської ради.
Крім того, чинним законодавством встановлено форму здійснення контролю за достовірністю і правильністю відомостей, що викладені у витязі з технічної документації з нормативної грошової оцінки земельної ділянки і такий контроль здійснюється під час проведення державної експертизи землевпорядної документації.
У зв`язку з цим, суд апеляційної інстанції      вважає, що позивач у даній справі обрав неналежний спосіб захисту своїх прав, оскільки визнання протиправними дій відповідача щодо застосування у витязі з технічної документації з нормативної грошової оцінки земельної ділянки сукупного коефіцієнту Км3 не вплине на обсяг прав та обов`язків позивача, зокрема, не змінить фактичне значення коефіцієнта, що застосований під час здійснення нормативної грошової оцінки землі, так само як і самого значення нормативної грошової оцінки землі, оскільки правомірність застосування саме такого коефіцієнта перевіря ється (підтверджується або спростовується) під час проведення державної експертизи землевпорядної документації, а не судом.
Слід зазначити, що належним способом захисту у даній справі є оскарження рішення органу місцевого самоврядування, яким затверджено технічну документацію щодо нормативної грошової оцінки землі, або оскарження дій відповідача щодо застосування при розрахунку нормативної грошової оцінки земельної ділянки відповідного сукупного коефіцієнту, з яким позивач не погоджується, після застосування процедури спростування висновків державної експертизи, яка проводиться в позасудовому порядку.
Аналогічний правовий підхід застосований Верховним Судом у справах №817/1783/17 (постанова від 28.07.2020), №817/1793/17 (постанова від 10.09.2020), №817/1814/17 (постанова від 17.10.2019), №817/1809/17 (постанова від 04.02.2021 року).
З урахуванням вищевикладеного, суд апеляційної інстанції  вважає відсутніми підстави для задоволення позовних вимог про визнання протиправними дій відповідачів   щодо застосування сукупного коефіцієнта Км3- 1,09 при формуванні та видачі позивачу витягів з технічної документації щодо земельної ділянки, яка знаходиться в користуванні останнього, визнання протиправними та скасування витягів № 03-07/230516/12 від 24.05.2016;№ 5/060217/03-07 від 09.02.2017; № 5/020218/03-07 від 06.02.2018; та покладання зобов`язання на відповідачів для обчислення плати за землю в 2016, 2017, 2018, 2019 роках з урахуванням дати виникнення права користування земельними ділянками сформувати та видати позивачу витяги із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки з кадастровим № 1210100000:09:459:0059 з сукупним коефіцієнтом Км3- 0,82.
Оскільки суд першої інстанції порушив норми матеріального права, що призвело до неправильного вирішення справи, це є  підставою для   скасування судового рішення, та відмови в задоволенні позовних вимог АТ "ІНТЕРПАЙП ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ВТОРМЕТ".
Керуючись  ст.  315,   317,   321,   325 КАС України, суд, -                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                          
ПОСТАНОВИВ:
Апеляційну скаргу Дніпровської міської ради –   задовольнити.
Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 25 червня 2020 року по адміністративній справі  № 160/12709/19       – скасувати.
В задоволенні позову Акціонерного товариства "ІНТЕРПАЙП ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ВТОРМЕТ" – відмовити.
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття, та може бути  оскаржена в  касаційному поряду до Верховного Суду протягом тридцяти днів.
Повний текст постанови викладений 22.06.2021 року.  
Головуючий - суддя                                                                      Т.С. Прокопчук 

                               суддя                                                                      А.В. Шлай 

                               суддя                                                                      О.О. Круговий