ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД	
Справа № 580/4287/20          Суддя (судді) суду 1-ї інстанції: 
          В.О. Гаврилюк

ПОСТАНОВА
Іменем України

11 червня 2021 року          м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: 
головуючого судді          Сорочка Є.О.,
суддів           Єгорової Н.М., 
          Коротких А.Ю.,
розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Західного офісу Держаудитслужби на рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 24 лютого 2021 року у справі за адміністративним позовом Департаменту архітектури та містобудування Черкаської міської ради до Західного офісу Держаудитслужби, третя особа   Мале підприємство "Гафса" у формі ТОВ про визнання протиправним та скасування висновку,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з адміністративним позовом, в якому просив  визнати протиправним та скасувати висновок Західного офісу Держаудитслужби м. Львів від 17.09.2020 моніторингу закупівлі департаментом архітектури та містобудування Черкаської міської ради Проектні роботи на стадіях П та Р по II черзі будівництва на стадіях П та Р по черзі будівництва по об`єкту Будівництво полігону твердих побутових відходів в районі с. Руська Поляна, 1775000UА71220000-6.ДК021,1, роботи
Рішенням Черкаського окружного адміністративного суду від 24.02.2021 позов задоволено.
Відповідач в апеляційній скарзі просить скасувати вказане судове рішення та ухвалити нове, яким відмовити у задоволенні позову, оскільки вважає, що судом першої інстанції неповно з`ясовано обставини справи, висновки суду не відповідають обставинам справи, судом неправильно застосовано норми матеріального права, порушено норми процесуального права.
Доводи апеляційної скарги ґрунтуються на тому, що оскаржуваний висновок є правомірним.
Дослідивши матеріали справи, перевіривши підстави для апеляційного перегляду, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.
Судом першої інстанції встановлено та матеріалами справи підтверджується, що згідно наказу Західного офісу Держаудитслужби від 31.08.2020 № 157 здійснено моніторинг закупівлі Департаментом архітектури та містобудування Черкаської міської ради: Проектні роботи на стадіях П та Р по II черзі будівництва на стадіях П та Р по черзі будівництва по об`єкту Будівництво полігону твердих побутових відходів в районі с. Руська Поляна, 1775000UA71220000-6.ДК021,1 роботи.
За результатами вказаного моніторингу складено висновок, опублікований в електронній системі закупівель 17.09.2020 (далі висновок), відповідно до якого встановлено недотримання позивачем вимог пункту 2 наказу Мінекономрозвитку № 490, частини 2 статті 21 Закону, пунктів 3 та 4 частини 1 статті 30 та частини 1 статті 17 Закону.
Не погодившись з таким висновком, позивач звернувся до суду з позовом. 
Суд першої інстанції в оскаржуваному рішенні дійшов висновків про те, що у позивача були відсутні підстави для прийняття рішення про відмову учаснику в участі у процедурі закупівлі.
Колегія суддів суду апеляційної інстанції при прийнятті цієї постанови виходить з такого.
Правові та організаційні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні визначає Закон України Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні від 26.01.1993 №2939-XII (далі - Закон №2939-XII).
Відповідно до статті 1 Закону №2939-XII здійснення державного фінансового контролю забезпечує центральний орган виконавчої влади, уповноважений Президентом України на реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю (далі - орган державного фінансового контролю).
Статтею 5 Закону № 2939-XII визначено, що контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України "Про публічні закупівлі", проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування. Моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю.
Закон України «Про публічні закупівлі» від 25.12.2015 №922-VIII (далі - Закон № 922-VIII) установлює правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади.
Порядок здійснення моніторингу публічних закупівель визначено у статті 7-1 Закону № 922-VIII.
Відповідно до частини шостої статті 7-1 Закону № 922-VIII за результатами моніторингу закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.
Частиною сьомої статті 7-1 Закону № 922-VIII визначено, що у висновку обов`язково зазначаються: 1) найменування замовника, щодо якого здійснювався моніторинг закупівлі, його ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, місцезнаходження; 2) найменування предмета закупівлі та його очікувана вартість; 3) унікальний номер оголошення про проведення процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та дата його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір та дата його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу; 4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу закупівлі; 5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.
У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю необхідною для більш детального опису результатів моніторингу закупівлі.
Якщо за результатами моніторингу закупівлі не виявлено порушень законодавства у сфері публічних закупівель, у висновку зазначається інформація про відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.
Форму висновку про результати моніторингу закупівлі визначено Порядком заповнення форми висновку про результати моніторингу закупівлі , затвердженим наказом Державної аудиторської служби України від 23.04.2018 №86 (далі - Порядок № 86).
У розділі ІІІ Порядок заповнення констатуючої частини форми висновку Порядку № 86 зазначено, що у пункті 1 зазначаються: 1) дата закінчення моніторингу закупівлі відповідно до Закону України Про публічні закупівлі; 2) питання, що стало предметом аналізу дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель, перелік проаналізованих документів та інформації, інші дії органу державного фінансового контролю, яких було вжито відповідно до законодавства для забезпечення проведення моніторингу закупівлі; 3) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого(их) за результатами моніторингу закупівлі, із зазначенням: структурної одиниці нормативно-правового акта, норми якої порушено, його виду, найменування суб`єкта нормотворення, дати прийняття та його реєстраційного індексу (крім законів), заголовка, а в разі відсилання до зареєстрованого нормативно-правового акта - також дати і номера його державної реєстрації в Міністерстві юстиції України. При зазначенні структурної одиниці закону зазначається тільки її заголовок (крім законів про внесення змін); найменування та реквізитів документів, на підставі яких зроблено висновок про наявність порушення (у разі потреби також деталізуються суть та обставини допущення порушення).
У пункті 2 робиться висновок про наявність чи відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель за кожним із питань, що аналізувалися.
У разі виявлення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель пункт 3 має містити посилання на структурну одиницю компетенційного нормативно-правового акта, на підставі якої орган державного фінансового контролю зобов`язує замовника усунути у встановленому законодавством порядку такі порушення, а також зобов`язання щодо їх усунення.
Приймаючи оскаржуваний висновок про порушення позивачем законодавства у сфері закупівель, відповідач вказував про те, що:
- при оприлюдненні в електронній системі закупівель форми повідомлення про внесення змін до договору Замовником в обов`язковому полі 13 «Номер додаткової угоди» не вказано номерів додаткових угод, а зазначено номер основного договору;
- в оголошенні про проведення закупівлі відсутня інформація про умови надання забезпечення тендерних пропозицій (при встановленні Замовником вимоги про надання забезпечення тендерної пропозиції у вигляді електронної гарантії в сумі 7000 грн);
- учасник закупівлі МП «ГАФСА» надав довідку, у якій при зазначенні інформації про залучення до виконання робіт субпідрядних організацій вказано невідповідну орієнтовну вартість робіт (послуг) субпідрядника ПП «Ромтехпроект», а саме вказано 25% до ціни тендерної пропозиції учасника (ціна тендерної пропозиції учасника - 999  999 грн) при зазначенні орієнтовної вартості робіт (послуг) вказаного субпідрядника у грошовому виразі - 300  000 грн (що складає 30% до ціни тендерної пропозиції учасника);
- у наданому учасником МП «ГАФСА» у складі тендерної пропозиції розрахунку договірної ціни (форма 3П на проєктні роботи на суму 33  345 грн) включено витрати на збір вихідних даних (17  955 грн);
- учасником МП «ГАФСА» при відсутності в ЄДРПОУ інформації про його кінцевого бенефіціарного власника, не підтверджено відсутності підстави для відхилення його пропозиції.
Надаючи оцінку виявленим порушенням, колегія суддів зазначає таке. 
Згідно з статтею 20 Закону № 922-VIII відкриті торги є основною процедурою закупівлі.
Під час проведення процедури відкритих торгів тендерні пропозиції мають право подавати всі зацікавлені особи. Для проведення процедури закупівлі має бути подано не менше двох пропозицій.
Відповідно до пункту 3 частини другої статті 22 Закону № 922-VIII у тендерній документації зазначаються такі відомості інформація про необхідні технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі, у тому числі відповідну технічну специфікацію (у разі потреби - плани, креслення, малюнки чи опис предмета закупівлі). Технічні, якісні характеристики предмета закупівлі та технічні специфікації до предмета закупівлі повинні визначатися замовником з урахуванням вимог, визначених частиною четвертою статті 5 цього Закону.
Замовник відхиляє тендерну пропозицію в разі якщо тендерна пропозиція не відповідає умовам тендерної документації (пункт 4 частини першої статті 22 Закону №922-VIII).
За результатами розгляду та оцінки тендерної пропозиції замовник визначає переможця та приймає рішення про намір укласти договір згідно з цим Законом (частина шоста статті 28 Закону № 922-VIII).
Відповідно до статті 10 Закону № 922-VIII замовник самостійно та безоплатно через авторизовані електронні майданчики оприлюднює в електронній системі закупівель у порядку, встановленому Уповноваженим органом та цим Законом, інформацію про закупівлю, а саме:
1) оголошення про проведення конкурентних процедур закупівель, тендерну документацію та проект договору про закупівлю, зокрема оголошення про проведення відкритих торгів - не пізніше ніж за 15 днів до кінцевого строку подання тендерних пропозицій, якщо вартість закупівлі не перевищує межі, встановлені у частині третій цієї статті, та не пізніше 30 днів у разі перевищення таких меж;
2) оголошення про проведення спрощеної закупівлі та проект договору про закупівлю - не пізніше ніж за шість робочих днів до кінцевого строку подання пропозицій;
3) зміни до тендерної документації та роз`яснення до неї (у разі наявності) у машинозчитувальному форматі - протягом одного дня з дня прийняття рішення про їх внесення або надання роз`яснень.
У хронологічному порядку відображаються зміни до тендерної документації та кінцевий строк подання тендерних пропозицій, який був визначений відповідно до кожної із змін до тендерної документації;
4) зміни до оголошення про проведення спрощеної закупівлі та/або вимог до предмета закупівлі - протягом одного дня з дня прийняття рішення про їх внесення;
5) оголошення з відомостями про укладену рамкову угоду (у разі здійснення закупівлі за рамковими угодами) - не пізніше ніж через сім днів з дня укладення рамкової угоди;
6) протокол кваліфікаційного відбору - протягом одного дня з дня його затвердження;
7) протокол розгляду тендерних пропозицій - протягом одного дня з дня його затвердження;
8) повідомлення про намір укласти договір про закупівлю - протягом одного дня з дня прийняття рішення про визначення переможця процедури закупівлі/спрощеної закупівлі;
9) інформацію про відхилення тендерної пропозиції/пропозиції учасника - протягом одного дня з дня прийняття рішення про відхилення;
10) договір про закупівлю та всі додатки до нього - протягом трьох робочих днів з дня його укладення;
11) повідомлення про внесення змін до договору про закупівлю та зміни до договору у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 41 цього Закону - протягом трьох робочих днів з дня внесення змін;
12) звіт про виконання договору про закупівлю - протягом 20 робочих днів з дня закінчення строку дії договору про закупівлю або його виконання сторонами, або його розірвання;
13) звіт про договір про закупівлю, укладений без використання електронної системи закупівель - протягом трьох робочих днів з дня укладення договору про закупівлю.
Звіт про результати проведення закупівлі з використанням електронної системи закупівель оприлюднюється відповідно до статті 19 цього Закону.
Статтею 21 Закону № 922-VIII передбачено, що оголошення про проведення процедури відкритих торгів безоплатно оприлюднюється на веб-порталі Уповноваженого органу відповідно до статті 10 цього Закону.
В оголошенні про проведення процедури відкритих торгів обов`язково зазначаються: найменування та місцезнаходження замовника; назва предмета закупівлі; кількість та місце поставки товарів або обсяг і місце виконання робіт чи надання послуг; очікувана вартість закупівлі товарів, робіт або послуг із зазначенням інформації про включення до очікуваної вартості податку на додану вартість (ПДВ) та інших податків і зборів; строк поставки товарів, виконання робіт, надання послуг; кінцевий строк подання тендерних пропозицій; розмір, вид та умови надання забезпечення тендерних пропозицій (якщо замовник вимагає його надати); дата та час розкриття тендерних пропозицій, у разі якщо оголошення про проведення процедури закупівлі оприлюднюється відповідно до положень частини четвертої статті 10 цього Закону; розмір мінімального кроку пониження ціни під час електронного аукціону у відсотках або грошових одиницях та математична формула, що буде застосовуватися при проведенні електронного аукціону для визначення показників інших критеріїв оцінки.
В оголошенні може зазначатися додаткова інформація, визначена замовником.
Дата і час розкриття тендерних пропозицій, крім випадку, встановленого в абзаці десятому цієї частини, та дата і час проведення електронного аукціону визначаються електронною системою закупівель автоматично в день оприлюднення замовником оголошення на веб-порталі Уповноваженого органу.
Відповідно до пункту 3 Порядку розміщення інформації про публічні закупівлі , затвердженого наказом Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 18.03.2016 № 477 (далі - Порядок № 477) розміщення інформації в електронній системі закупівель здійснюється замовником/учасником/органом оскарження шляхом її внесення та заповнення в електронному вигляді через автоматизоване робоче місце замовника/учасника/органу оскарження.
Оприлюднення інформації на веб-порталі здійснюється електронною системою закупівель.
Відповідно до частини 2 наказу Міністерства економічного розвитку і торгівлі України «Про затвердження форм документів у сфері публічних закупівель» від 22.03.2016 № 490 (у редакції від 10.03.2017, що діяла на час виникнення спірних правовідносин; далі - Наказ №490) формами документів, зазначених у пункті 1 цього наказу, затверджуються обов`язкові поля, що заповнюються замовником шляхом унесення в них наявної інформації в електронній системі закупівель. У разі необхідності замовник може зазначити додаткову інформацію про закупівлю, якщо заповнить необов`язкові поля, передбачені системою.
Після внесення усієї обов`язкової інформації, передбаченої формою документа, на неї накладається електронний цифровий підпис. Електронною системою закупівель автоматично створюється документ, який у разі потреби може бути роздрукований.
Додаток до річного плану закупівель, до якого вноситься інформація про закупівлі, очікувана вартість яких не перевищує сум, зазначених в абзацах другому і третьому частини першої статті 2 Закону, складається за формою річного плану закупівель шляхом заповнення відповідних полів в електронній системі закупівель.
Під час завантаження договору про закупівлю або рамкової угоди в електронну систему закупівель обов`язково заповнюються поля з номером, датою підписання та строком дії договору або рамкової угоди.
Суд першої інстанції вірно встановив, що Наказом № 490 у редакції від 10.03.2017, яка діяла на час виникнення спірних правовідносин, не було передбачено за формою «повідомлення про внесення змін до договору» інформації про номер додаткової угоди. Окрім того, форма «оголошення про проведення відкритих торгів» передбачала поля для розміру та виду забезпечення тендерних пропозицій, проте не містила поля для заповнення умов їх надання.
Відтак, посилання в оскаржуваному висновку на незазначення позивачем у відповідних електронних формах інформації про номер додаткової угоди та відомостей про умови надання тендерних пропозицій, не свідчить про порушення позивачем вимог законодавства про закупівлі. 
Як зазначалося, у наданому учасником МП Гафса у складі тендерної пропозиції розрахунку договірної ціни (форма 3П на проектні роботи на суму 33345,00 грн) включено витрати на збір вихідних даних (17955,00 грн), що відповідач вважає порушенням підпункту 9 пункту 6.1 Вимоги та умови розроблення проектно-кошторисної документації частини 6 розділу Інструкції з підготовки тендерної пропозиції тендерної документації замовником торгів департаментом архітектури та містобудування Черкаської міської ради, яким визначено, що усі витрати, пов`язані з проходженням експертиз, збору вихідних даних та погодження проектних рішень, оплачуються безпосередньо учасником у встановленому порядку.
Щодо цієї частини виявлених порушень, то колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що замовником у тендерній документації не вказано про те, що роботи пов`язані з проходженням експертиз, збору вихідних даних та погодження проектних рішень Учасник не вправі відшкодувати, включивши ці витрати до складу тендерної пропозиції.
Відповідно до пункту 9 частини першої статті 17  Закону №922-VIII замовник приймає рішення про відмову учаснику в участі у процедурі закупівлі та зобов`язаний відхилити тендерну пропозицію учасника або відмовити в участі у переговорній процедурі закупівлі (крім випадків, зазначених у пунктах 2, 4, 5 частини другої статті 40 цього Закону) в разі, якщо у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань відсутня інформація, передбачена пунктом 9 частини другої статті 9 Закону України Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань (крім нерезидентів).
Згідно з пунктом 9 частини другої статті 9 Закону України Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань від 15.05.2003 №755-IV відомості про юридичну особу, громадське формування, що не має статусу юридичної особи, та фізичну особу - підприємця вносяться до Єдиного державного реєстру на підставі: інформація про кінцевого бенефіціарного власника (контролера) юридичної особи, у тому числі кінцевого бенефіціарного власника (контролера) її засновника, якщо засновник - юридична особа (крім громадських формувань, адвокатських об`єднань, торгово-промислових палат, об`єднань співвласників багатоквартирних будинків, релігійних організацій, державних органів, органів місцевого самоврядування, їх асоціацій, державних та комунальних підприємств, установ, організацій): прізвище, ім`я, по батькові (за наявності), дата народження, країна громадянства, серія та номер паспорта громадянина України або паспортного документа іноземця, місце проживання, реєстраційний номер облікової картки платника податків (за наявності), дата народження, а також повне найменування та ідентифікаційний код (для резидента) засновника юридичної особи, в якому ця особа є кінцевим бенефіціарним власником (контролером). У разі відсутності в юридичної особи кінцевого бенефіціарного власника (контролера) юридичної особи, у тому числі кінцевого бенефіціарного власника (контролера) її засновника, якщо засновник - юридична особа, вноситься відмітка про причину його відсутності.
У разі якщо засновниками юридичної особи є виключно фізичні особи, які є бенефіціарними власниками (контролерами) юридичної особи, інформація про кінцевого бенефіціарного власника (контролера) юридичної особи не подається.
Як вірно встановив суд першої інстанції, згідно інформації, що міститься в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань мале підприємство «Гафса» у формі товариства з обмеженою відповідальністю зареєстровано 21.08.1995 та засновниками учасника є фізичні особи. 
Відтак, інформація про кінцевого бенефіціарного власника (контролера) МП «Гафса» не подається для відобрадання у ЄДРПОУ, оскільки його засновниками є винятково фізичні особи.
З огляду на викладене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інсанції про те, що у позивача були відсутні підстави для прийняття рішення про відмову учаснику в участі у процедурі закупівлі з підстав відсутності в ЄДРПОУ інформації про кінцевого бенефіціарного власника.
Допущення учасником закупівлі у наданій тендерній пропозиції арифметичної помилки щодо визначення орієнтовної вартості робіт (послуг) субпідрядника у відсотках до загальної ціни тендерної пропозиції, не є порушенням з боку замовника, яке впливає на правомірність проведеної закупівлі та не може бути підставою для висновку про порушення позивачем законодавства про публічні закупівлі та про їх усунення шляхом вчинення дій з розірвання укладеного з переможцем торгів договору.
Підсумовуючи викладене, за результатами розгляду апеляційної скарги колегія суддів суду апеляційної інстанції дійшла висновку, що суд першої інстанції прийняв правильне рішення про задоволення позову, оскільки у ходів судового розгляду не було підтверджено допущення позивачем порушень, які покладені в основу оскаржуваного висновку.
Відповідно до пункту 30 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Hirvisaari v. Finland» від 27.09.2001, рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя .
Згідно пункту 29 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Ruiz Torija v. Spain» від 09.12.1994, статтю 6 не можна розуміти як таку, що вимагає пояснень детальної відповіді на кожний аргумент сторін. Відповідно, питання, чи дотримався суд свого обов`язку обґрунтовувати рішення може розглядатися лише в світлі обставин кожної справи
Згідно пункту 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. 
Решта доводів учасників справи висновків суду не спростовують, оскільки ґрунтуються на невірному трактуванні фактичних обставин та норм матеріального права, що регулюють спірні правовідносини.
Повноваження суду апеляційної інстанції за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення встановлені статтею 315 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС).
Відповідно до пункту першого частини першої статті 315 КАС за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.
За змістом частини першої статті 316 КАС суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Оскільки судове рішення ухвалене судом першої інстанції з додержанням норм матеріального і процесуального права, на підставі правильно встановлених обставин справи, а доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують, то суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а оскаржуване судове рішення - без змін.

Керуючись статтями 34, 243, 311, 316, 321, 325, 328, 329, 331 КАС, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Західного офісу Держаудитслужби залишити без задоволення, а рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 24 лютого 2021 року - без змін.
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної  скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя          Є.О. Сорочко

Суддя          Н.М. Єгорова

Суддя          А.Ю. Коротких