ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД      
вул. Шолуденка, буд. 1, літера А, м. Київ, 04116, (044) 230-06-58 inbox@anec.court.gov.ua 

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"09" червня 2021 р.           Справа№ 920/542/20
Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів: 
головуючого:           Майданевича А.Г.
суддів:            Суліма  В.В. 
          Коротун О.М. 
 
секретар судового засідання: Вайнер Є.І.
за участю представників сторін: згідно з протоколом судового засідання від 09.06.2021
розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу  Приватного акціонерного товариства "Сумбуд"
на рішення Господарського суду Сумської області від 07.10.2020 (повний текст складено 29.10.2020)
у справі №920/542/20 (суддя Резніченко О.Ю.)
за позовом керівника Сумської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі позивача - Управління капітального будівництва і дорожнього господарства Сумської міської ради,
до 1. Приватного акціонерного товариства "Сумбуд"
2. Товариства з обмеженою відповідальністю "Сервіс-Маркет"
про стягнення 884 268 грн. 45 коп.,- 

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст позовних вимог

У червні 2020 року керівник Сумської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Управління капітального будівництва і дорожнього господарства Сумської міської ради звернувся до Господарського суду Сумської області з позовом до Приватного акціонерного товариства "Сумбуд" (далі - відповідач-1) та Товариства з обмеженою відповідальністю "Сервіс-Маркет" (далі - відповідач-2) про стягнення в солідарному порядку упущеної вигоди у розмірі 884 268 грн. 45 коп.
В обґрунтування позовних вимог, прокурор вказав, що відповідачі, як замовники будівництва, не звернулись до позивача з відповідною заявою та не уклали відповідний договір пайової участі, кошти пайової участі до місцевого бюджету не сплачували, чим порушили вимоги статті 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності".

Короткий зміст рішення місцевого господарського суду та мотиви його прийняття

Рішенням Господарського суду Сумської області від 07.10.2020 позовні вимоги  задоволено повністю. 
Стягнуто у солідарному порядку з Приватного акціонерного товариства "Сумбуд" та Товариства з обмеженою відповідальністю "Сервіс-Маркет" на користь Управління капітального будівництва і дорожнього господарства Сумської міської ради на рахунок міського бюджету по КБК 24170000 "Надходження коштів пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту" упущену вигоду, яка спричинена не укладенням договору про залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі замовників будівництва у розвиток інфраструктури м. Суми під час будівництва багатоквартирного житлового будинку за адресою: проспект М. Лушпи, 5 корп. 21/1 в м. Суми у сумі 884268 грн. 45 коп. 
Стягнуто з Приватного акціонерного товариства "Сумбуд" на користь прокуратури Сумської області 6632 грн. 02 коп. витрат по сплаті судового збору. 
Стягнуто з Товариства з обмеженою відповідальністю "Сервіс-Маркет" на користь прокуратури Сумської області 6632 грн. 02 коп. витрат по сплаті судового збору.
Задовольняючи позовні вимоги, суд виходив з того, що неправомірна бездіяльність відповідачів щодо обов`язку останніх взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної мережі населеного пункту є протиправною формою поведінки, внаслідок якої позивач був позбавлений отримати відповідну суму коштів, яка охоплюється визначенням упущеної вигоди. При цьому, наслідки (упущена вигода) перебувають у безпосередньому причинному зв`язку з наведеною неправомірною бездіяльністю відповідачів. 

Короткий зміст вимог апеляційної скарги та узагальнення її доводів

Не погоджуючись з прийнятим рішенням, Приватне акціонерне товариство "Сумбуд" звернулось до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить рішення Господарського суду Сумської області від 07.10.2020 скасувати та залишити позовну заяву без розгляду. 
Апеляційна скарга мотивована неповним з`ясуванням обставин, що мають значення для справи, невідповідністю висновків, викладених у рішенні місцевого господарського суду, обставинам справи, порушенням та неправильним застосуванням норм матеріального і процесуального права. 
Апелянт вказує, що прокурор подав позов передчасно, оскільки сторони могли отримати реальну можливість визначити наявність або відсутність підстав для укладення договору про пайову участь.
Скаржник стверджує, що суд першої інстанції  не прийняв до уваги, що частина 9 статті 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" визначає, що договір про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту укладається не пізніше ніж через 15 робочих днів з дня реєстрації звернення замовника про його укладення, але до прийняття об`єкта будівництва в експлуатацію.
Апелянт наголошує, що місцевий господарський суд не навів в оскаржуваному рішенні норму чинного законодавства, яка б передбачала стягнення з двох замовників будівництва пайові внески у солідарному порядку. 

Узагальнені доводи відзиву на апеляційну скаргу 

У свою чергу, заперечуючи проти апеляційної скарги, прокурор у своєму відзиві, наданому до суду 28.01.2021, зазначає, що рішення суду прийнято при повному з`ясуванні обставин справи, з правильним застосуванням норм матеріального та процесуального права, без  їх порушення, тому апеляційна скарга задоволенню не підлягає і рішення слід залишити без змін. Крім того, прокурор вказує, що доводи скарги про передчасне звернення прокурора до суду з позовною заявою спростовуються наявним у справі актом готовності об`єкта до експлуатації від 13.05.2019. Управлінням Державного архітектурно-будівельного контролю Сумської міської ради видано сертифікат серії СМ №162191341211, яким засвідчено готовність до експлуатації об`єкта та замовниками будівництва є відповідачі. У пункті 12 акту готовності об`єкта до експлуатації від 13.05.2019 міститься відмітка про те, що між Управлінням капітального будівництва та дорожнього господарства Сумської міської ради та відповідачами укладено договір про залучення коштів пайової участі, за яким замовниками будівництва згідно з платіжним дорученням №2114 від 16.11.2018 сплачено кошти у повному обсязі. Проте, згідно з інформації, наданої Департаментом фінансів, економіки та інвестицій Сумської міської ради за платіжним дорученням №2114 від 16.11.2018 перераховано лише 52  351,79 грн., однак договір про залучення коштів пайової участі по об`єкту будівництва багатоквартирного  житлового будиноку за адресою: пр-т М. Лушпи, 5, корп. 21/1 в м. Суми не укладено. Крім того, з наданих відповідачем до суду документів про виконання будівельних робіт при будівництві інженерних мереж неможливо встановити, яку суму коштів відповідачі витратили на будівництво під`їзних шляхів до корпусу 21/1.
        
Дії суду апеляційної інстанції щодо розгляду апеляційної скарги

Згідно з витягом з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 02.12.2020 передані на розгляд колегії суддів у складі: Майданевич А.Г. - головуючий суддя, судді Коротун О.М., Сулім В.В.
Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 07.12.2020 у справі №920/542/20 апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства "Сумбуд" на рішення Господарського суду Сумської області від 07.10.2020 у справі №920/542/20 залишено без руху. 
30.12.2020 Приватним акціонерним товариством "Сумбуд" подано заяву про усунення недоліків апеляційної скарги, до якої додано оригінал платіжного доручення № 3907 від 24.12.2020 на суму 9 946 грн. 55 коп.
Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 30.12.2020 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Приватного акціонерного товариства "Сумбуд" на рішення Господарського суду Сумської області від 07.10.2020 у справі № 920/542/20 та призначено розгляд справи на 08.02.2021.
Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 08.02.2021 продовжено строк розгляду апеляційної скарги Приватного акціонерного товариства "Сумбуд" на рішення Господарського суду Сумської області від 07.10.2020 у справі № 920/542/20 та відкладено розгляд апеляційної скарги на 10.03.2021.
Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 10.03.2021 задоволено клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю "Сервіс-Маркет" про відкладення розгляду справи. Зобов`язано представника Товариства з обмеженою відповідальністю"Сервіс-Маркет" адвоката Дмитренка В.В. надати суду докази, що підтверджують поважність причин відсутності у судовому засіданні від 10.03.2021. Розгляд апеляційної скарги Приватного акціонерного товариства "Сумбуд" на рішення Господарського суду Сумської області від 07.10.2020 у справі № 920/542/20 відкладено на 22.03.2021.
Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 22.03.2021, зв`язку з перебуванням судді Коротун О.М. у відпустці,для розгляду апеляційної скарги у даній справі визначено колегію суддів у складі: головуючий суддя - Майданевич А.Г., суддів Сулім В.В., Ткаченко Б.О.
Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 22.03.2021 прийнято справу №920/542/20 до провадження за апеляційною скаргою Приватного акціонерного товариства "Сумбуд" на рішення Господарського суду Сумської області від 07.10.2020 у справі №920/542/20 у складі колегії суддів: головуючий суддя - Майданевич А.Г., суддів Сулім В.В., Ткаченко Б.О. та призначено розгляд справи на 14.04.2021.
Згідно з протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 13.04.2021, у зв`язку з перебуванням судді Ткаченка Б.О. та судді Суліма В.В. на лікарняному, для розгляду апеляційної скарги у даній справі визначено колегію суддів у складі: головуючий суддя - Майданевич А.Г., суддів Гаврилюк О.М., Коротун О.М.
Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 14.04.2021 прийнято справу №920/542/20 до провадження за апеляційною скаргою Приватного акціонерного товариства "Сумбуд" на рішення Господарського суду Сумської області від 07.10.2020 у справі №920/542/20 у складі колегії суддів: головуючий суддя - Майданевич А.Г., суддів Гаврилюка О.М, Коротун О.М.
Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 14.04.2021 відкладено розгляд апеляційної скарги Приватного акціонерного товариства "Сумбуд" на рішення Господарського суду Сумської області від 07.10.2020 у справі №920/542/20 на 19.05.2021.
Відповідно до протоколу передачі судової справи раніше визначеному головуючому судді  від 18.05.2021, у зв`язку з перебуванням судді Гаврилюка О.М. у відпустці, для розгляду апеляційної скарги Приватного акціонерного товариства "Сумбуд" у даній справі визначено колегію суддів у складі: головуючий суддя - Майданевич А.Г., суддів Сулім В.В., Коротун О.М.
Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 19.05.2021 прийнято справу №920/542/20 до провадження за апеляційною скаргою Приватного акціонерного товариства "Сумбуд" на рішення Господарського суду Сумської області від 07.10.2020  у складі колегії суддів: головуючий суддя - Майданевич А.Г., суддів Сулім В.В., Коротун О.М.
Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 19.05.2021 відкладено розгляд апеляційної скарги Приватного акціонерного товариства "Сумбуд" на рішення Господарського суду Сумської області від 07.10.2020 у справі №920/542/20 на 09.06.2021.
Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від  09.06.2021 відмовлено у задоволенні спільної заяви Управління капітального будівництва і дорожнього господарства Сумської міської ради, Приватного акціонерного товариства "Сумбуд", Товариства з обмеженою відповідальністю "Сервіс-Маркет" про затвердження мирової угоди. Відмовлено у затвердженні мирової угоди б/н від 26.05.2021 у справі №920/542/20.

Явка представників сторін

Відповідачі у судове засідання, призначене на 09.06.2021, не з`явились, про причини неявки суд не повідомили, про дату, час та місце судового засідання були повідомлені належним чином, що підтверджується відповідними поштовими повідомленнями, наявними у матеріалах справи.
Позивач в судове засідання, призначене на 09.06.2021, не з`явився, про причини неявки суд не повідомив. Кореспонденція направлялась за адресою  вказаною у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, що підтверджується реєстром поштових відправлень суду, а саме: 40000, м. Суми, вул. Петропавлівська, 91.
Також, колегія суддів зазначає, що за змістом статті 2 Закону України "Про доступ до судових рішень" кожен має право на доступ до судових рішень у порядку, визначеному цим Законом. Усі судові рішення є відкритими та підлягають оприлюдненню в електронній формі.
Сторони у розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатися про стан судового провадження та зобов`язані сумлінно користуватися наданими їм процесуальними правами.
Враховуючи положення частини 12 статті 270 Господарського процесуального кодексу України, відповідно до якого неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи, зважаючи на те, що явка учасників судового процесу обов`язковою в судове засідання не визнавалась, судова колегія вважає за можливе розглянути апеляційну скаргу у відсутність позивача та відповідачів.

Позиції учасників справи

Прокурор у судовому засіданні апеляційної інстанції 09.06.2021 заперечив проти доводів апеляційної скарги з підстав, викладених у відзиві на апеляційну скаргу, просив її відхилити, а оскаржуване рішення залишити без змін.

Обставини справи, встановлені судом першої інстанції та перевірені судом апеляційної інстанції

Управлінням Державного архітектурно-будівельного контролю Сумської міської ради на підставі акту готовності об`єкта до експлуатації від 13.05.2019 видано сертифікат серії СМ № 162191341211, яким засвідчено готовність до експлуатації об`єкта, а саме, десятиповерхового багатоквартирного житлового будинку за адресою: проспект М. Лушпи, 5, корп. 21/1 в м. Суми.
Відповідно до вказаного сертифікату замовниками будівництва виступають Товариство з обмеженою відповідальністю "Сервіс Маркет" та Приватне акціонерне товариство "Сумбуд".
Згідно із пунктом 10 акту готовності об`єкта до експлуатації від 13.05.2019 кошторисна вартість будівництва за затвердженою проектною документацією складає 24503 тис. грн. Про здійснення витрат на придбання земельної ділянки в декларації не зазначено.
У пункті 12 акту готовності об`єкта до експлуатації від 13.05.2019 зазначено, що 21.10.2018 між Управлінням капітального будівництва та дорожнього господарства Сумської міської ради та замовниками будівництва укладено договір про залучення коштів пайової участі, за яким згідно з платіжним дорученням № 2114 від 16.11.2018 сплачено кошти у повному обсязі. 
Звертаючись з позовними вимогами, прокурор вказав, що відповідачі, як замовники будівництва, ухилилися від участі у створенні та розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Суми шляхом укладення відповідного договору пайової участі,  кошти пайової участі до місцевого бюджету не сплачували, чим порушили вимоги статті 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності". Суб`єктом владних повноважень захист інтересів держави не здійснено.

Мотиви та джерела права, з яких виходить суд апеляційної інстанції при прийнятті постанови 

Згідно із статтею 11 Цивільного кодексу України підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини.
У відповідності до   статті 509 Цивільного кодексу України та  статті 173 Господарського кодексу України в силу господарського зобов`язання, яке виникає між суб`єктом господарювання та іншим учасником (учасниками) відносин у сфері господарювання, один суб`єкт (зобов`язана сторона, у тому числі боржник) зобов`язаний вчинити певну дію господарського чи управлінсько-господарського характеру на користь іншого суб`єкта (виконати роботу, передати майно, сплатити гроші, надати інформацію тощо), або утриматися від певних дій, а інший суб`єкт (управнена сторона, у тому числі кредитор) має право вимагати від зобов`язаної сторони виконання її обов`язку.
Частина 1 статті 193 Господарського кодексу України встановлює, що суб`єкти господарювання  та  інші  учасники  господарських відносин  повинні  виконувати  господарські  зобов`язання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобов`язання - відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться і до виконання господарських договорів застосовуються відповідні положення Цивільного кодексу України з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом.
Частиною 2 статті 193 Господарського кодексу України визначено, що кожна сторона повинна вжити усіх заходів, необхідних для належного виконання нею зобов`язання, враховуючи інтереси другої сторони та забезпечення загальногосподарського інтересу. Порушення зобов`язань є підставою для застосування господарських санкцій, передбачених цим Кодексом, іншими законами або договором.
Відповідно до статей  525, 526 Цивільного кодексу України зобов`язання має виконуватись належним чином, відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту та інших вимог, що звичайно ставляться; одностороння відмова від виконання зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.
Згідно з частинами 1-5 статті 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) замовник, який має намір щодо забудови земельної ділянки у відповідному населеному пункті, зобов`язаний взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту. Пайова участь у розвитку інфраструктури населеного пункту полягає у перерахуванні замовником до прийняття об`єкта будівництва в експлуатацію до відповідного місцевого бюджету коштів для створення і розвитку зазначеної інфраструктури.
За приписами частини 9 статті 40 цього ж Закону (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) договір про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту укладається не пізніше ніж через 15 робочих днів з дня реєстрації звернення замовника про його укладення, але до прийняття об`єкта будівництва в експлуатацію.
Аналогічну норму наведено у пункті 4.3 Порядку залучення, розрахунку і використання коштів пайової участі замовників будівництва у розвитку інфраструктури м. Суми, який затверджено рішенням сесії Сумської міської ради №1161-МР від 05.10.2016 (далі - Порядок).
Кошти пайової участі у розвитку інфраструктури м. Суми сплачуються в повному обсязі до прийняття об`єкта будівництва в експлуатацію єдиним платежем або частинами за графіком, що визначається договором (п. 5.1 Порядку). 
Пайові кошти замовник будівництва до прийняття об`єкта в експлуатацію перераховує до спеціального фонду міського бюджету (п. 5.2 Порядку).
Із системного аналізу положень   ст. 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та Порядку залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі замовників будівництва у розвитку інфраструктури міста Суми випливає, що обов`язок замовника будівництва прийняти пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту реалізується шляхом укладення відповідного договору в порядку, визначеному законом та деталізованому актом органу місцевого самоврядування, а обов`язок щодо ініціювання укладення такого договору покладено саме на замовника будівництва, оскільки пов`язується з його зверненням до органу місцевого самоврядування.
Отже, договір пайової участі має бути укладеним в обов`язковому порядку, в межах встановленого строку, а неукладення договору свідчить про недотримання вимог законодавства і має наслідком порушення прав та інтересів відповідної територіальної громади.
Суд першої інстанції встановив, що за відомостями, наданими Департаментом фінансів, економіки та інвестицій Сумської міської ради за платіжним дорученням № 2114 від 16.11.2018,  Приватним акціонерним товариством "Сумбуд" перераховано 52351 грн 79 коп. В той же час, за інформацією Управління капітального будівництва і дорожнього господарства Сумської міської ради договір про залучення пайової участі відповідачами та інші договори по об`єкту будівництва за адресою: проспект М. Лушпи,  5, корп. 21/1 в м. Суми, не укладалися.
Відповідно до інформації наданої Депаратментом забезпечення ресурсних платежів Сумської міської ради від 12.08.2019 звернень від відповідачів щодо передачу в комунальну власність територіальної громади м. Суми об`єктів інфраструктури, розташованих за адресою: проспект М. Лушпи, 5, корп. 21/1 в м. Суми, не надходили.
Таким чином, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що відповідачі не уклали договір про пайову участь у розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста Суми.
Згідно зі     статтею 216 Господарського кодексу України     учасники господарських відносин несуть господарсько-правову відповідальність за правопорушення у сфері господарювання шляхом застосування до правопорушників господарських санкцій на підставі і в порядку, передбаченому цим Кодексом, іншими законами та договором.
Відповідно до  статті 217 Господарського кодексу України     господарськими санкціями, визнаються заходи впливу на правопорушника у сфері господарювання, в результаті застосування яких для нього настають несприятливі економічні та/або правові наслідки. У сфері господарювання застосовуються такі види господарських санкцій, як відшкодування збитків, штрафні санкції, оперативно-господарські та адміністративно-господарські санкції.
В силу приписів статті 224 Господарського кодексу України, яка кореспондується зі  статтею 623 Цивільного кодексу України, передбачено, що учасник господарських відносин, який порушив господарське зобов`язання або установлені вимоги щодо здійснення господарської діяльності, повинен відшкодувати завдані цим збитки суб`єкту, права або законні інтереси якого порушено.
Згідно з частиною другою   статті 224 Господарського кодексу України     під збитками розуміються витрати, зроблені управненою стороною, втрата або пошкодження її майна, а також не одержані нею доходи, які управнена сторона одержала б у разі належного виконання зобов`язання або додержання правил здійснення господарської діяльності другою стороною.
Стаття 22 Цивільного кодексу України   визначає, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є, зокрема, доходи, які могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).
За приписами статті 1166 Цивільного кодексу України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної особи або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.
Таким чином, для застосування такої міри відповідальності як стягнення збитків необхідним є наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, збитків, причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками, вини.
Відсутність хоча б одного з вищевказаних елементів, які утворюють склад цивільного правопорушення, звільняє боржника від відповідальності за невиконання або неналежне виконання ним взятих на себе зобов`язань.
З матеріалів справи вбачається, що відповідачі в порушення вимог  статті 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності"     та Порядку залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі замовників будівництва у розвитку інфраструктури міста Суми не уклали договору про пайову участь у розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста Суми, що свідчить про бездіяльність останніх у вчиненні передбачених законодавством обов`язкових дій щодо такого звернення і укладення договору та є протиправною формою поведінки, внаслідок якої Сумська міська рада була позбавлена права отримати на розвиток інфраструктури міста відповідну суму коштів, яка охоплюється визначенням "упущена вигода".
Отже, ухилення замовника будівництва від укладення договору про пайову участь до прийняття об`єкта нерухомого майна до експлуатації є порушенням зобов`язання, яке прямо передбачено чинним законодавством.
Частиною 6   статті 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" визначено, що граничний розмір пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту з урахуванням інших передбачених законом відрахувань не може перевищувати 4 відсотки від загальної кошторисної вартості будівництва об`єкта - для житлових будинків.
Відповідно до п. 3.2.2 Порядку залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі замовників будівництва у розвитку інфраструктури м. Суми, затвердженого рішенням Сумської міської ради №1161-МР від 05.10.2016, пайова участь замовника в розвитку інфраструктури м. Суми (у відсотках від загальної кошторисної вартості будівництва об`єкта) для будівництва багатоповерхових житлових будинків затверджено у розмірі 4 відсотка.
З матеріалів справи вбачається, що в житловому будинку по проспекту М. Лушпи, 5, корп. 21/1 в м. Суми, придбано квартири за кошти Державної спеціалізованої фінансової установи "Державний фонд молодіжному бідівництву" на загальну суму 1087494 грн.
Таким чином, розмір пайової участі у розвитку інженерно-транспортної інфраструктури м. Суми, який мали сплатити відповідачі склав 980120 грн. Враховуючи ту обставину, що договір пайової участі відповідачами не було укладено, зазначена сума є упущеною вигодою, яку б  Сумська міська рада могла отримати при укладенні відповідного договору.
В той же час, у зв`язку із будівництвом квартир за державні кошти сума пайової участі підлягає зменшенню на 43499 грн. 76 коп. та на суму  52351 грн. 79 коп., яка була сплачена Приватним акціонерним товариством "Сумбуд"  в якості пайової участі.
Відтак, розмір пайової участі у розвитку інженерно-транспортної інфраструктури м. Суми, що підлягала сплаті відповідачами становить 884268,45 грн. (980120 грн. - 43499 грн. 76 коп. - 52351 грн. 79 коп. = 884268,45 грн.).
Таким чином, колегія суддів вказує, що в діях відповідачів наявні всі елементи складу  цивільного правопорушення,  а саме:          
протиправна поведінка, яка полягає в тому, що договір про пайову участь замовника у розвитку інженерно-транспортної інфраструктури м. Суми з Управлінням капітального будівництва та дорожнього господарства Сумської міської ради всупереч вимогам   статті 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", а також п. 3.2.2. Порядку відповідачами не укладено;
збитки, у зв`язку з внаслідок невиконанням відповідачами вимог     статті 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності",     Порядку залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі замовників будівництва у розвитку інфраструктури м. Суми, територіальна громада міста Суми в особі Сумської міської ради не отримала кошти у розмірі 884268,45 грн.;
причинний зв`язок між протиправною поведінкою боржника та завданими збитками, що внаслідок протиправних дій відповідачів територіальній громаді м.   Суми завдано збитки у вигляді недоотримання надходжень до місцевого бюджету в розмірі 884268,45 грн.;
вина, де відповідачі, не зважаючи на наявність у останніх встановленого законом обов`язку брати участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту, не звернулись до Сумської  міської ради з приводу укладення договору та не перерахували 884268,45 грн. пайового внеску на створення та розвиток інфраструктури міста Суми. 
За наведених обставин, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що вимоги керівника Сумської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Управлінням капітального будівництва та дорожнього господарства Сумської міської ради про стягнення з відповідачів шкоди в сумі 884268,45 грн. є обґрунтованими, а тому позов підлягає задоволенню.
Колегія суддів відхиляє доводи апелянта про безпідставне стягнення з відповідачів збитків у солідарному порядку, вказуючи на обов`язок прокурора по доведенню розміру зобов`язання ПАТ "Сумбуд" та ТОВ "Сервіс-Маркет" кожного окремо, оскільки, як вбачається з сертифікату серія СМ №162191341211 відповідності закінченого будівництвом об`єкта від 13.05.2019, ПАТ "Сумбуд" та ТОВ "Сервіс-Маркет" є рівноцінними замовниками об`єкта та пов`язані неподільністю предмета зобов`язання. 
З огляду на наведене, посилання суду першої інстанції на ст. 541 Цивільного кодексу України, відповідно до якої солідарний обов`язок або солідарна вимога виникають у випадках, встановлених договором або законом, зокрема, у разі неподільності предмета зобов`язання, є правомірним.  
Суд першої інстанції вірно вказав, що відповідачами не надано доказів будівництва під`їзних шляхів за адресою: м. Суми, пр-т М. Лушпи, 5, поза межами їх земельної ділянки. З наданих до відзиву документів про виконання будівельних робіт при будівництві інженерних мереж (влаштування під`їзних шляхів) за адресою: м. Суми, пр-т Михайла Лушпи, 5, неможливо встановити, яку суму коштів відповідачі витратили на будівництво під`їзних шляхів саме до корпусу 21/1.
Також,  суд апеляційної інстанції  вважає необґрунтованим твердження скаржника про наявність підстав для залишення позову прокурора без розгляду на підставі п. 2 ч. 1 ст. 226 Господарського процесуального кодексу  України та неврахування у зв`язку з цим судом першої інстанції  правової позиції, викладеної Великою Палатою Верховного Суду в постанові від 26.05.2020, з огляду на наступне. 
Відповідно до ч. 3 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.
Частина 4 ст. 53 Господарського процесуального кодексу  України визначає, що прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.
Пунктом 2.2 Порядку залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі замовників будівництва у розвитку інфраструктури м. Суми встановлено, що у всіх питаннях щодо організації залучення пайових коштів у розвиток інфраструктури м. Суми, виконавчий комітет Сумської міської ради виступає в особі Управління реконструкції та капітального будівництва Сумської міської ради.
Згідно з п. 4.1.2 Положення Управління має право виступати позивачем, відповідачем, третьою особою в суді з питань, що належать до повноважень Управління.
Відповідно до ст. 18-1 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" орган місцевого самоврядування може бути позивачем та відповідачем у судах загальної юрисдикції, зокрема, звертатись до суду, якщо це необхідно для реалізації повноважень і забезпечення виконання функцій місцевого самоврядування. 
Таким чином, органом, уповноваженим державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах виступає Управління капітального будівництва і дорожнього господарства Сумської міської ради, однак останнім, як зазначив прокурор, підтвердивши це відповідними доказами, заходи щодо стягнення відповідних коштів до бюджету не вживалися, з огляду на листи від 07.05.2020 та від 12.05.2020, що направлялись Сумською міською прокуратурою на адресу позивача задля ініціювання останнім звернення до суду з позовною заявою щодо стягнення коштів в дохід територіальної громади міста. 
Отже, вищевказане свідчить про нездійснення суб`єктом владних повноважень захисту законних інтересів держави та відповідно до ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" є підставою для вжиття прокурором заходів представницького характеру та пред`явлення відповідного позову, зважаючи, що інтереси держави є незахищеними. 
При цьому, прокурору достатньо дотриматись порядку, передбаченого вищевказаною нормою Закону, і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, тому це є достатнім аргументом для підтвердження суду підстав для представництва. 
Приписи статті 23 Закону України "Про прокуратуру" вимагають від прокурора доведення лише факту нездійснення або неналежного здійснення уповноваженим органом своїх повноважень, а не правових наслідків, які наступили для осіб, які їх вчинили, зокрема, у вигляді притягнення до кримінальної або дисциплінарної відповідальності. 
Водночас, прокурор не зобов`язаний встановлювати причини, за яких позивач не здійснює захист відповідних прав та інтересів. 
Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 20.05.2019 у справі №826/15338/18, від 16.04.2019 у справі №910/3486/18.
У постанові від 26.06.2019 у справі №587/430/16-ц Верховний Суд висловив правову позицію, відповідно до якої наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва, прокурор користується процесуальними правами відповідної сторони процесу. Оскільки повноваження органів влади, зокрема і щодо здійснення захисту законних інтересів держави, є законодавчо визначеними, суд згідно з принципом jura curia ("суд знає закони") під час розгляду справи має самостійно перевірити доводи сторін щодо наявності чи відсутності повноважень органів влади здійснювати у спосіб, який обрав прокурор, захист законних інтересів держави у спірних правовідносинах. 
За таких обставин, вбачаються виключні підстави для представництва прокурорм інтересів держави у спірних правовідносинах.      
Враховуючи вищенаведене, колегія суддів погоджується з висновками місцевого господарського суду про обґрунтованість позовних вимог та наявність підстав для задоволення позову. 
На переконання колегії суддів апеляційного господарського суду, вирішуючи спір по суті заявлених позовних вимог, суд першої інстанції повно та всебічно дослідив обставини справи, дав їм належну правову оцінку, дійшов правильних висновків щодо прав та обов`язків сторін, які ґрунтуються на належних та допустимих доказах.

Висновки суду апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги

Колегія суддів зазначає, що враховуючи положення частини 1 статті 9 Конституції України та беручи до уваги ратифікацію Законом України від 17.07.1997 N475/97-ВР Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і Першого протоколу та протоколів № 2,4,7,11 до Конвенції та прийняття Закону України від 23.02.2006  №3477-IV (3477-15) "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", суди також повинні застосовувати Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод (Рим, 4 листопада 1950 року) та рішення Європейського суду з прав людини як джерело права.
У рішенні Суду у справі Трофимчук проти України №4241/03 від 28.10.2010 Європейським судом з прав людини зазначено, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довод сторін.
У відповідності з пунктом 3 частини 2 статті 129 Конституції України та частини 1 статті 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. 
Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів (частини 1 статті 86 Господарського процесуального кодексу України).
Належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення (статті 76 Господарського процесуального кодексу України).
Докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, що їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї (частини 8 статті 80 Господарського процесуального кодексу України).
Апелянтом не надано до суду належних і допустимих доказів на підтвердження тих обставин, на які він посилається в апеляційній  скарзі. Доводи апеляційної скарги ґрунтуються на припущеннях та зводяться до намагань здійснити переоцінку обставин справи, вірно встановлених судом першої інстанції.
Отже, підсумовуючи наведене, колегія суддів дійшла висновку про те, що оскаржуване рішення суду прийнято у відповідності з вимогами матеріального та процесуального права, підстав його скасовувати або змінювати не вбачається.
          Таким чином, апеляційна скарга Приватного акціонерного товариства "Сумбуд" на рішення Господарського суду Сумської області від 07.10.2020 у справі №920/542/20 задоволенню не підлягає. Рішення  Господарського суду Сумської області від 07.10.2020 у справі №920/542/20  слід залишити без змін.
З урахуванням відмови в задоволенні апеляційної скарги, судові витрати за розгляд справи в суді апеляційної інстанції покладаються на апелянта в порядку статті 129 Господарського процесуального кодексу України.
      Керуючись статтями 129, 240, 269, 270, 275, 276, 281-284 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд,-

ПОСТАНОВИВ:

          1. Апеляційну скаргу  Приватного акціонерного товариства "Сумбуд" на рішення Господарського суду Сумської області від 07.10.2020 у справі №920/542/20 залишити без задоволення.
2. Рішення Господарського суду Сумської області від 07.10.2020 у справі №920/542/20   залишити без змін.
3. Судовий  збір за розгляд справи у суді апеляційної інстанції покласти на Приватне акціонерне товариство "Сумбуд".
4.  Матеріали справи №920/542/20   повернути до Господарського суду Сумської області.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку відповідно до статей 286-289 Господарського процесуального кодексу України.

          Повний текст постанови підписано  10.06.2021.

Головуючий суддя                                                            А.Г. Майданевич 

Судді                                                                                В.В. Сулім

                                                                                О.М. Коротун