Справа № 456/2582/18                                Головуючий у 1 інстанції: Бораковський В.М. 
Провадження № 22-ц/811/3795/19                        Доповідач в 2-й інстанції: Левик Я. А. 
Категорія:2

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ 

25 травня 2021 року колегія суддів судової палати з розгляду цивільних справ Львівського апеляційного суду в складі:
головуючого-судді: Левика Я.А.,
суддів: Савуляка Р.В., Шандри М.М.,
секретар: Бадівська О.О.,
за участі в судовому засіданні в режимі відео-конференції представника відповідача КНПФНБ України – Лабатюка Я.М.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Львові цивільну справу за апеляційною скаргою Корпоративного недержавного пенсійного фонду Національного банку України на рішення Стрийського міськрайонного суду Львівської області в складі судді Бораковського В.М. від 01 серпня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Державного підприємства «Сетам», Корпоративного недержавного пенсійного фонду Національного банку України про визнання прилюдних торгів дійсними, -
в с т а н о в и л а : 
       рішенням Стрийського міськрайонного суду Львівської області від 01 серпня 2019 року позов задоволено повністю. 
Визнано електронні торги, організовані Державним підприємством «СЕТАМ» від 05.09.2016 на добровільне придбання лота №166188, а саме: нежитлових приміщень, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 634,7 кв.м., ціна продажу яких становить 4 779 200,00 грн, такими, що відбулися.
Скасовано захід забезпечення позову, вжитий Стрийським міськрайонним судом Львівської області в справі №456/2582/18 згідно з ухвалою суду від 06.07.2018, скасованої в частині постановою Львівського апеляційного суду від 19.03.2019, у виді накладення арешту на нежитлові приміщення, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 634,7 кв.м.
Вказане рішення оскаржено Корпоративним недержавним пенсійним фондом Національного банку України.
В апеляційній скарзі просять скасувати рішення в частині задоволення позову та ухвалити у відповідній частині нове рішення, яким відмовити позивачу у задоволенні позову.
Вважають рішення незаконним та необґрунтованим, винесеним з порушенням матеріального та процесуального права. Вказують, що районний суд не звернув увагу, що Позивачем обраний неналежний спосіб захисту своїх прав. Зазначають, що суд першої інстанції розглядаючи дану справу не належно з`ясував питання щодо того, про захист яких саме цивільних прав Позивача йдеться та не зроблено висновку про відповідність заявленої Позивачем матеріально-правової вимоги способам захисту права і про порушення охоронюваного законом інтересу Позивача. Таким чином, вимога про визнання торгів такими, що відбулися фактично не відповідає встановленим законом способам захисту права, а є спрямованою на встановлення судом певних юридичних фактів, що не віднесено до компетенції загального суду (стаття 19 Цивільного процесуального кодексу України), який, як орган державної влади, зобов`язаний діяти у спосіб, що передбачений Конституцією та законами України. Враховуючи вищенаведене, неправильно обраний Позивачем спосіб захисту права є підставою для відмови у задоволенні позову. Вважають, що із долучених доказів та показів свідка не можливо дійти висновку, що Позивач 20.10.2016 прийшов до Банку із готівкою у сумі, розмір якої складає 4 779 200, 00 грн. Отже, Стрийський міськрайонний суд Львівської області ґрунтуючись лише на усних поясненнях Позивача, допитаного у судовому засіданні як свідка, дійшов висновку, що станом на 20.10.2016 у Позивача була наявна необхідна сума коштів а саме, 4 779 200, 00 грн. За таких умов висновок Стрийського міськрайонного суду Львівської області про те, що у Позивача станом на 20.10.2016 була наявна необхідна сума коштів, а саме 4 779 200, 00 грн., але він не зміг перерахувати всю суму коштів з незалежних від нього причин (не з його вини) ґрунтується виключно на припущеннях. Вважають, що оскільки у вказаний термін на рахунок Корпоративного недержавного пенсійного фонду Національного банку України було зараховано кошти у сумі, що не відповідає умовам протоколу №202241, то Позивач вважається таким, що не виконав у повному обсязі своїх зобов`язань. Враховуючи вищезазначене, вважають, Стрийський міськрайонний суд Львівської області ухвалив 01.08.2019 незаконне рішення та безпідставно задовольнив позов про визнання прилюдних торгів дійсними. 
В судове засідання окрім представника відповідача КНПФНБ України – Лабатюка Я.М., що брав участь у режимі відео конференції решта учасників справи (їх представники) не з`явилися, однак суд вважав за можливе проводити розгляд справи за їх відсутності зважаючи на те, що учасники справи повідомлялися про час та місце судового розгляду належним чином, клопотань про відкладення розгляду справи від них до суду не надходило, доказів поважності причин неявки суду представлено не було, зважаючи на вимоги ч.2 ст. 372 ЦПК України. 
Заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення представника відповідача на підтримання апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, оцінивши доводи учасників справи в межах мотивів позовної заяви, відзивів на позовну заяву, апеляційної скарги, а також усних та письмових пояснень учасників справи у судах першої та апеляційної інстанцій, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга до задоволення не підлягає з таких підстав.
Із змісту оскаржуваного рішення вбачається, що суд першої інстанції, посилаючись, зокрема, на ч.1, п.1 ч.2 ст. 11 ЦПК України, ч.ч.1,2 ст. 202, ч.1 ст. 509 ЦПК України, та задовольняючи позовні вимоги, виходив з того, що 04.05.2016 між Корпоративним недержавним пенсійним фондом (Замовник) та Державним підприємством «СЕТАМ» (Виконавець) укладено договір №46 про співпрацю з організації продажу майна, згідно з яким Виконавець за цим договором надає Замовнику послуги з проведення аукціону, який проводиться Виконавцем у формі електронних торгів на веб-сайті Виконавця, згідно вимог Додатку №1 до договору, який є його невід`ємною частиною. Додатком №1 до договору від 04.05.2016 №46 передбачено Правила проведення електронних торгів.12.10.2016 між Корпоративним недержавним пенсійним фондом (Замовник) та Державним підприємством «СЕТАМ» (Виконавець) укладено додаткову угоду №1 до договору про співпрацю з організації продажу майна №46 від 04.05.2016, якою змінено положення пункту 4.2. розділу 4 Договору, виклавши його в новій редакції.Відповідно до протоколу №202241, в електронних торгах, проведених 05.09.2016, з реєстраційним номером лота 166188 (добровільний продаж нежитлових приміщень, що знаходяться за адресою:  АДРЕСА_1 , загальною площею 634,7 кв.м.) та ціною продажу 4 779 200,00 грн, переможцем визнано  ОСОБА_1 . Зазначена сума має бути сплачена переможцем до 20.10.2016.Наказом ДП «СЕТАМ» від 18.10.2016 затверджено Порядок реалізації майна шляхом проведення електронних торгів (добровільний продаж).Згідно з платіжним дорученнями №128115 від 20.10.2016 Корпоративному недержавному ПФ НБУ перераховано 4 117 600,00 грн., а згідно з платіжним дорученнями №102578 від 21.10.2016 Корпоративному недержавному ПФ НБУ перераховано 661 600,00 грн. Відповідно до довідки ПАТ «Альфа-Банк» від 21.10.2016  ОСОБА_1  дійсно 20.10.2016 перерахував кошти за придбання на СЕТАМ у розмірі 4 779 200,00 грн. У зв`язку із закінченням операційного часу одне із платіжних доручень не було опрацьовано. Станом на 21.10.2017 кошти в розмірі 4 779 200,00 грн. перераховані отримувачу КНПФ НБУ.Згідно з протоколом №206219, сформованого 21.10.2016, торги за лотом №166188 не відбулися через відмову від сплати належної грошової суми. За змістом листа Корпоративного недержавного ПФ НБУ від 21.10.2016, переможцем ОСОБА_1  перераховано кошти не в повному обсязі та не у встановлені строки, чим порушено умови розрахунку за лот №166188, в зв`язку з чим просять ДП «СЕТАМ» визнати торги по цьому лоту як такі, що не відбулися. Відповідно до платіжного доручення №16960 від 24.10.2016 Корпоративним недержавним ПФ НБУ перераховано ОСОБА_1  4 779 200,00 грн. Листом від 27.10.2016 ДП «СЕТАМ» повідомило ОСОБА_1  про неможливість визнання торгів за лотом №166188 такими, що відбулися. Допитана у судовому засіданні як свідок  ОСОБА_2  суду пояснила, що 20.10.2016 прийшов клієнт з великою сумою коштів, яку необхідно було перерахувати на рахунок. Того дня встигла перерахували лише частину коштів, а решту коштів – наступного дня. Зарахування коштів на рахунок банку відбувається через спеціалістів.Допитаний у судовому засіданні як свідок позивач ОСОБА_1  суду пояснив, що касир в банку повідомила йому про неможливість порахувати та перевести всю суму коштів, в зв`язку з чим попросила прийти на наступний день, що він і зробив. Пізніше йому прийшов лист від ДП «СЕТАМ», що ним кошти переведено запізно. Гроші не змогли перерахувати 20.10.2016 з поважних причин, так як не змогла це фізично зробити касир, хоч він мав при собі всю суму. Суд встановив, що на підставі досліджених та оцінених доказів, що переможцем електронних торгів з продажу лота №166188 – нежитлових приміщень, що знаходяться за адресою:  АДРЕСА_1 , загальною площею 634,7 кв.м., організованих ДП «СЕТАМ» на замовлення Корпоративного недержавного пенсійного фонду Національного банку України, визнано позивача  ОСОБА_1 . За умовами цих електронних торгів переможець мав сплатити ціну продажу 4 779 200,00 грн до 20.10.2016. Вказана сума коштів була перерахована позивачем 20.10.2016 у сумі 4 117 600,00 грн. та 21.10.2016 у сумі  661 600,00 грн. Однак, торги за лотом №166188 визнано такими, що не відбулися через несвоєчасну сплату повної суми коштів у визначений умовами конкурсу термін та 24.10.2016 Корпоративним недержавним ПФ НБУ було перераховано позивачу 4 779 200,00 грн.Надаючи оцінку аргументам сторін суд зауважив, що на час проведення електронних торгів не існувало жодного нормативно-правового акту, який би регулював питання проведення електронних торгів з добровільного продажу майна і перебував у вільному доступі для учасників таких торгів. Дія Правил проведення електронних торгів поширюється виключно на відповідачів, оскільки ці Правила є додатком №1 до укладеного між ними договору №46 про співпрацю з організації продажу майна, узгоджені тільки між сторонами цього договору, якою позивач не є. Крім цього, відсутні будь-які фактичні дані, які б свідчили про належну поінформованість про них учасників електронних торгів та зобов`язання цих учасників дотримуватися саме їх на час проведення торгів.Таким чином, відсутність нормативного (загального чи локального) регулювання проведення таких торгів породжувало для їх учасників правову невизначеність та непередбачуваність, оскільки учасники торгів, в тому числі і переможці, в повній мірі не мали можливості спрогнозувати наслідки тих чи інших дій.Затверджені ДП «СЕТАМ» 18.10.2016 Правила реалізації майна шляхом проведення електронних торгів (добровільний продаж) суд вважав, що не можуть братися до уваги з тих підстав, що електронні торги за лотом №166188 були проведені 05.09.2016 і на час їх проведення такі не існували.Суд звернув увагу на те, що позивача було визнано переможцем електронних торгів з продажу лота №166188, про що представники відповідачів підтвердили у відзивах на позовну заяву та у судовому засіданні.Оцінюючи дії позивача, суд зауважив, що у нього станом на 20.10.2016 (останній день для перерахування визначеної умовами торгів суми коштів) була наявна необхідна сума коштів, а саме 4 779 200,00 грн, яка є значною, і в цей день він перебував з нею у фінансовій установі (банку) з наміром виконати умови електронних торгів, в яких його визнано переможцем. Однак, з незалежних від нього причин (не з його вини) цього дня він не зміг перерахувати всю суму коштів, з огляду на її величину і необхідність значного часу для вчинення працівником банку відповідних дій, а також обмеженим операційним часом, встановленим у фінансовій установі. Дані обставини підтверджуються належними та допустимим доказами (показаннями свідків ОСОБА_2 ,  ОСОБА_1  та платіжними дорученнями №128115 від 20.10.2016 та №102578 від 21.10.2016) та не викликали сумнівів у своїй дійсності.Також, суд зазначив, що 20.10.2016 позивачем через банк було перераховано Корпоративному недержавному пенсійному фонду Національного банку України 4 117 600,00 грн від необхідних 4 779 200,00 грн, тобто значну частину від необхідної суми, а на наступний день 21.10.2016 – решту суми, тим самим виконавши покладений на нього обов`язок про перерахунок коштів за перемогу у електронних торгах. З огляду на викладене у своїй сукупності, суд вважав, що позов підлягає до задоволення повністю.
Колегія суддів вважає, що такі висновки суду першої інстанції вцілому відповідають обставинам, що мають значення для справи та вимогам закону, доводи ж скарги таких висновків суду не спростовують та підстав для скасування оскаржуваного рішення суду першої інстанції – немає.
2.07.2018р. ОСОБА_1 звернувся в суд з позовом до ДП «СЕТАМ», Корпоративного недержавного пенсійного фонду Національного банку України, у якому просив: визнати електронні торги, організовані Державним підприємством «СЕТАМ» від 05.09.2016 на добровільне придбання лота №166188, а саме: нежитлових приміщень, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 634,7 кв.м., ціна продажу яких становить 4 779 200,00 грн, такими, що відбулися.
В обґрунтування вимог покликався на те, що 05.09.2016 року державним підприємством «СЕТАМ» було проведено електронні торги на добровільний продаж лота № 166188, зокрема: нежитлові приміщення, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 634,7 кв.м. Його визнано переможцем електронних торгів «СЕТАМ» на добровільне придбання цього лота. 20.10.2016 ним перераховано всі кошти за добровільне придбання лота на електронних торгах «СЕТАМ» в розмірі 4 779 200,00 грн. Платіж здійснювався двома частинами, одне платіжне доручення на суму 4 117 600,00 грн., а друге – на суму 661 600,00 грн. Однак, у зв`язку із закінченням операційного часу друге платіжне доручення не було опрацьовано і перерахувалось наступним днем – 21.10.2016. 21.10.2016 на його особистий кабінет на офіційному сайті державного підприємства «СЕТАМ» надійшло повідомлення про те, що він не є переможцем лота №166188, оскільки ним не внесена сума на придбання майна. Також, 21.10.2016 від Корпоративного недержавного пенсійного фонду Національного банку України надійшов лист-повідомлення про визнання торгів по лоту №166188 такими, що не відбулися у зв`язку з порушенням переможцем умов розрахунку та про повернення сплаченої частини грошових коштів на рахунок переможця. Корпоративний недержавний пенсійний фонд НБУ фактично отримав усі кошти від позивача за придбання товарів через електронні торги і ухиляється від укладення нотаріального посвідчення договору та передачі майна у його власність. Дії ДП «СЕТАМ» є неправомірними, оскільки отримавши лист від замовника про визнання торгів такими, що не відбулися, підприємство мало пересвідчитись у недотримані умов торгів їх переможцем та з чиєї вини виникли такі обставини. На дату проведення електронних торгів не було встановленого чіткого порядку проведення таких з добровільного продажу майна. Тимчасовий порядок реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів, який діяв на той час, не регулював порядок реалізації добровільно виставленого майна. Внаслідок відсутності порядку реалізації нерухомого майна (добровільний продаж) він не мав можливості ознайомитися з усіма умовами електронних торгів, що призвело до розбіжностей у розумінні оплати вартості майна. Розмір гарантійного внеску не було зараховано до суми вартості виграшу та не повідомлено про додаткові витрати на нотаріальне оформлення договору.
Як вбачається із матеріалів справи, правильно встановлено судом першої інстанції та сторонами не оспорено та не спростовано, – 4.05.2016 між Корпоративним недержавним пенсійним фондом (Замовник) та Державним підприємством «СЕТАМ» (Виконавець) укладено договір №46 про співпрацю з організації продажу майна, згідно з яким Виконавець за цим договором надає Замовнику послуги з проведення аукціону, який проводиться Виконавцем у формі електронних торгів на веб-сайті Виконавця, згідно вимог Додатку №1 до договору, який є його невід`ємною частиною. Додатком №1 до договору від 04.05.2016 №46 передбачено Правила проведення електронних торгів.
12.10.2016 між Корпоративним недержавним пенсійним фондом (Замовник) та Державним підприємством «СЕТАМ» (Виконавець) укладено додаткову угоду №1 до договору про співпрацю з організації продажу майна №46 від 04.05.2016, якою змінено положення пункту 4.2. розділу 4 Договору, виклавши його в новій редакції (а.с.67).
Наказом ДП «СЕТАМ» від 18.10.2016 затверджено Порядок реалізації майна шляхом проведення електронних торгів (добровільний продаж) (а.с.86, 87-93).
Згідно протоколу №202241, в електронних торгах, проведених 05.09.2016, з реєстраційним номером лота 166188 (добровільний продаж нежитлових приміщень, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 634,7 кв.м.) та ціною продажу 4 779 200,00 грн, переможцем визнано ОСОБА_1 . Також у протоколі вказано, що зазначена сума має бути сплачена переможцем до 20.10.2016 (а.с.3).
Однак в порушення п. 6.1 Правил проведення електронних торгів (Додаток №1 до договору від 04.05.2016 №46) протокол електронних торгів не був сформований ні у день проведення торгів ані на наступний робочий день, а 5.10.2016 року тобто через місяць з дня проведення торгів чим фактично було значно зменшено період сплати суми коштів за придбаний лот для позивача.
Так, згідно п. 6.1 Правил проведення електронних торгів, які є додатком №1 до Договору про співпрацю з організації продажу майна №46 від 04.05.2016 року, після закінчення електронних торгів на Веб-сайті відображаються відомості про завершення електронних торгів. Веб-сайт автоматично формує та розміщує протокол електронних торгів по лоту у день проведення таких електронних торгів або не пізніше наступного робочого дня. 
Також, згідно п. 6.2 вказаних Правил проведення електронних торгів, Веб-сайт у день проведення електронних торгів або не пізніше наступного робочого дня розміщує аналогічний персоніфікований протокол електронних торгів по лоту з повною інформацією про переможця електронних торгів в Особистому кабінеті переможця. Цього теж здійснень не було.
Також, відповідно до п. 6.7 згаданих вище правил, які слід вважати розповсюджуються на спірні правовідносини, оскільки діяли в період проведення торгів та формування протоколу за наслідками торгів, переможець торгів протягом 10 банківських днів із дня, наступного після закінчення електронних торгів зобов`язаний:
- підписати персоніфікований протокол та надати (надіслати) його Організатору;
- перерахувати кошти за придане майно на розрахунковий рахунок Замовника, вказаний в протоколі; 
- підписати договір купівлі-продажу майна з Замовником.
Протокол торгів від 5.10.2016 року отримано позивачем 7.10.2016 року (що визнано сторонами), що додатково звузило для нього період сплати за придбаний лот. 
Однак, зважаючи на попередньо вказані пункти, слід вважати добросовісним та розумним надання можливості особі, принаймні протягом десяти банківських днів з дня наступного після закінчення торгів (у даному випадку після отримання протоколу результатів торгів, оскільки такий не був виготовлений в порядку визначеному правилами) сплатити кошти за придбаний лот. 
       У такому випадку останнім банківським днем є 21.10.2016 року, хоча зважаючи на наданий у протоколі термін (з 5.09 (день проведення торгів) по 20.10.), такий був наданий теоретично значно більшим, майже два місяці.
Згідно з платіжним дорученнями №128115 від 20.10.2016 Корпоративному недержавному ПФ НБУ перераховано 4 117 600,00 грн., а згідно з платіжним дорученнями №102578 від 21.10.2016 Корпоративному недержавному ПФ НБУ перераховано 661 600,00 грн (а.с.4, 70, 71). Тобто слід вважати, що позивач протягом 10 банківських днів (з часу отримання ним протоколу проведення торгів) виконав умови, що були передбачені правилами. 
Також, з довідки ПАТ «Альфа-Банк» від 21.10.2016 року вбачається, що ОСОБА_1 мав намір виконати умови вказані в правилах і швидше до 20.10.2016 року, однак перерахування коштів у повній сумі не відбулося з вини працівників Банку, а не його (а.с.5).
Однак замість укладення договору, за наслідками проведення торгів, КНПФ НБ України 21.10.2016 року, отримавши повну суму коштів за проданий лот надіслав листа до ДП «СЕТАМ» з проханням про визнання торгів такими, що не відбулися з підстав не повної оплати лота, що дійсності не відповідало. Так, з листа Корпоративного недержавного ПФ НБУ від 21.10.2016 року вбачається, що переможцем ОСОБА_1 перераховано кошти не в повному обсязі та не у встановлені строки, чим порушено умови розрахунку за лот №166188 згідно Протоколу та Правил проведення електронних торгів, в зв`язку з чим просили ДП «СЕТАМ» визнати торги по цьому лоту як такі, що не відбулися (а.с.69, 85).
Згідно з протоколом №206219, сформованого 21.10.2016, торги за лотом №166188 не відбулися через відмову від сплати належної грошової суми (а.с.68). 
Дійсно відповідно до п.п. 6.3, 6.4 Правил проведення електронних торгів, у разі визнання електронних торгів такими, що не відбулися, у протоколі електронних торгів вноситься відповідна підстава. До протоколу/персоніфікованого протоколу електронних торгів можуть бути внесені й інші відомості.
Однак, вказана в протоколі підстава визнання торгів такими, що не відбулися дійсності не відповідає, оскільки позивач не відмовлявся від сплати такої суми та навпаки 21.10.2016 кошти позивачем були сплачені у повному обсязі. 
Відповідно до платіжного доручення №16960 від 24.10.2016 Корпоративним недержавним ПФ НБУ перераховано ОСОБА_1 4779200 грн (а.с.72).
Листом від 27.10.2016 ДП «СЕТАМ» повідомило ОСОБА_1 про неможливість визнання торгів за лотом №166188 такими, що відбулися (а.с.6).
У листі вказано, що 05.10.2016 року ОСОБА_1 було визначено переможцем торгів за лотом №166188 згідно Протоколу №202241. У даному протоколі вказані суми, реквізити оплати, а також термін, до якого зазначені суми мають бути сплачені переможцем – до 20.10.2016 року.
21.10.2016 року від Корпоративного недержавного пенсійного фонду Національного банку України надійшов лист-повідомлення №19-0004/87096 від 21.10.2016 року про визначення торгів по лоту №166188 такими, що не відбулися у зв`язку з порушенням переможцем умов розрахунку згідно Протоколу №202241 та про повернення сплаченої частини грошових коштів на рахунок переможця.
       Також, слід вказати і про те, що у згаданих вище Правилах, якими керувалися сторони при проведенні торгів та оформленні результатів їх проведення відсутній пункт, який би надавав можливість визнання торгів такими, що не відбулися з підстав неповного внесення суми коштів за лот, або внесення такої на день пізніше після умовно визначеної дати. Не наведено таких ні у згаданих листах між сторонами, не вказаний такий і у протоколі від 21.10.2016 року, не вказано такого і у суді у будь-яких поясненнях чи заявах сторін. Тобто, відповідний пункт, який би давав теоретичну можливість визнавати торги недійсними із наведених вище підстав – відсутній. Тим більше позивач не відмовлявся від сплати суми коштів про, що вказано як про підставу визнання торгів такими, що не відбулися.
Також, судом першої інстанції вірно вказано, що затверджені ДП «СЕТАМ» 18.10.2016 Правила реалізації майна шляхом проведення електронних торгів (добровільний продаж) не можуть братися до уваги з тих підстав, що електронні торги за лотом №166188 були проведені 05.09.2016 і на час їх проведення такі не існували.
       Відповідно до ст. 509 ЦК України,  Зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від вчинення певної дії (негативне зобов`язання), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу. Зобов`язання має грунтуватися на засадах добросовісності, розумності та справедливості.
За ст. 510 ЦК Ураїни, сторонами у зобов`язанні є боржник і кредитор. У зобов`язанні на стороні боржника або кредитора можуть бути одна або одночасно кілька осіб. Якщо кожна із сторін у зобов`язанні має одночасно і права, і обов`язки, вона вважається боржником у тому, що вона зобов`язана вчинити на користь другої сторони, і одночасно кредитором у тому, що вона має право вимагати від неї.
Згідно ст. 511 ЦК України, зобов`язання не створює обов`язку для третьої особи. У випадках, встановлених договором, зобов`язання може породжувати для третьої особи права щодо боржника та (або) кредитора.
Відповідно до ст. 526 ЦК України, Зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Виконання зобов`язань, реалізація, зміна та припинення певних прав у договірному зобов`язанні можуть бути зумовлені вчиненням або утриманням від вчинення однією із сторін у зобов`язанні певних дій чи настанням інших обставин, передбачених договором, у тому числі обставин, які повністю залежать від волі однієї із сторін.
За ст. 527 ЦК України, Боржник зобов`язаний виконати свій обов`язок, а кредитор - прийняти виконання особисто, якщо інше не встановлено договором або законом, не випливає із суті зобов`язання чи звичаїв ділового обороту. Кожна із сторін у зобов`язанні має право вимагати доказів того, що обов`язок виконується належним боржником або виконання приймається належним кредитором чи уповноваженою на це особою, і несе ризик наслідків непред`явлення такої вимоги.
Згідно ст. 530 ЦК України,  якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Зобов`язання, строк (термін) виконання якого визначений вказівкою на подію, яка неминуче має настати, підлягає виконанню з настанням цієї події. Якщо строк (термін) виконання боржником обов`язку не встановлений або визначений моментом пред`явлення вимоги, кредитор має право вимагати його виконання у будь-який час. Боржник повинен виконати такий обов`язок у семиденний строк від дня пред`явлення вимоги, якщо обов`язок негайного виконання не випливає із договору або актів цивільного законодавства.
Згідно ст. 640 ЦК України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).
Відповідно до ст. 611 ЦК України, у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема:
1) припинення зобов`язання внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору;
2) зміна умов зобов`язання;
3) сплата неустойки;
4) відшкодування збитків та моральної шкоди.
       У разі порушення боржником негативного зобов`язання кредитор незалежно від сплати неустойки та (або) відшкодування збитків і моральної шкоди має право вимагати припинення дії, від вчинення якої боржник зобов`язався утриматися, якщо це не суперечить змісту зобов`язання. Така вимога може бути пред`явлена кредитором і в разі виникнення реальної загрози порушення такого зобов`язання.
За ст. 612 ЦК України, боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом. Боржник, який прострочив виконання зобов`язання, відповідає перед кредитором за завдані простроченням збитки і за неможливість виконання, що випадково настала після прострочення. Якщо внаслідок прострочення боржника виконання зобов`язання втратило інтерес для кредитора, він може відмовитися від прийняття виконання і вимагати відшкодування збитків. Прострочення боржника не настає, якщо зобов`язання не може бути виконане внаслідок прострочення кредитора.
Згідно ст. 614 ЦК України, особа, яка порушила зобов`язання, несе відповідальність за наявності її вини (умислу або необережності), якщо інше не встановлено договором або законом. Особа є невинуватою, якщо вона доведе, що вжила всіх залежних від неї заходів щодо належного виконання зобов`язання. Відсутність своєї вини доводить особа, яка порушила зобов`язання. Правочин, яким скасовується чи обмежується відповідальність за умисне порушення зобов`язання, є нікчемним.
Відповідно до ст. 616 ЦК України, якщо порушення зобов`язання сталося з вини кредитора, суд відповідно зменшує розмір збитків та неустойки, які стягуються з боржника. Суд має право зменшити розмір збитків та неустойки, які стягуються з боржника, якщо кредитор умисно або з необережності сприяв збільшенню розміру збитків, завданих порушенням зобов`язання, або не вжив заходів щодо їх зменшення.
За ст. 617 ЦК України, особа, яка порушила зобов`язання, звільняється від відповідальності за порушення зобов`язання, якщо вона доведе, що це порушення сталося внаслідок випадку або непереборної сили. Не вважається випадком, зокрема, недодержання своїх обов`язків контрагентом боржника, відсутність на ринку товарів, потрібних для виконання зобов`язання, відсутність у боржника необхідних коштів.
Зважаючи на вказані норми закону і обставини про які йшлося вище, вини позивача у невчасному виконанні зобов`язання – немає, як немає підстав вважати, що і відповідачі дотримали вимог Правил проведення торгів, про які йшлося, що надало б можливість позивачу вчасно виконати зобов`язання. Відсутня відповідно і правова підстава для визнання торгів такими, що не відбулися, оскільки позивач не відмовлявся від виконання зобов`язання, а виконав його із певною затримкою, внаслідок обставин, що не залежали від його волі.
Зважаючи на вказане, протокол від 21.10.2016 року про визнання торгів такими, що не відбулися слід вважати безпідставним та нікчемним, а торги такими, що відбулися з відповідними наслідками, а саме необхідністю відповідача КНПФ НБ України прийняти від позивача вказану вище суму за лот та укласти відповідний договір купівлі-продажу.
Зважаючи на вказане позовні вимоги судом першої інстанції підставно були задоволені. 
Що стосується посилання апелянта на практику Верховного суду із зазначенням про неправильний спосіб захисту позивача, то такі доводи слід вважати помилковими із посиланням на справи з іншими фактичним обставинами та правовідносинами сторін. 
Інших же можливих способів захисту відповідачами не наведено, у даному випадку, що відповідно додатково свідчить про помилковість та голослівність доводів апеляційної скарги.
Враховуючи вказане, колегія суддів вважає, рішення суду таким, що прийняте із дотриманням норм матеріального та процесуального закону, а апеляційну скаргу безпідставною та такою, що до задоволення не підлягає.
Керуючись ст.ст. 367, 368, 374 ч.1 п.1, 375, 381, 382, 383, 384 ЦПК України, - 
п о с т а н о в и л а :
апеляційну скаргу Корпоративного недержавного пенсійного фонду Національного банку України – залишити без задоволення.
       Рішення Стрийського міськрайонного суду Львівської області від 01 серпня 2019 року – залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку шляхом подання касаційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повної постанови безпосередньо до Верховного Суду.

Повний текст постанови складено 01 червня 2021 року.

Головуючий:                                                                                                Я.А. Левик
Судді:                                                                         Р.В. Савуляк
                                                                        М.М. Шандра