Ухвала
11 травня 2021 року
м. Київ
справа № 466/1437/18
провадження № 61-15957св20
Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду: 
Коломієць Г. В. (суддя-доповідач), Гулька Б. І., Луспеника Д. Д.,
розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання майна особистою приватною власністю, та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу, визнання майна спільним майном подружжя, за касаційною скаргою ОСОБА_2 на рішення Шевченківського районного суду м. Львова від 04 лютого 2020 року та постанову Львівського апеляційного суду від 10 вересня 2020 року,
ВСТАНОВИВ:
Рішенням Шевченківського районного суду м. Львова від 04 лютого 2020 року, залишеним без змін постановою Львівського апеляційного суду від 10 вересня 2020 року, позов ОСОБА_1 задоволено.
Визнано будинок АДРЕСА_1 , що в цілому складається 
з житлової площі 30 кв. м., всього по будинку 83,1 кв. м з господарськими спорудами, особистою приватною власністю ОСОБА_1 .
У задоволенні зустрічного позову ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу, визнання майна: будинку АДРЕСА_1 , загальною площею 83,1 кв. м., спільним майном подружжя відмовлено.
Стягнуто з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судові витрати: 2 772,00 грн судового збору та 14 400,00 грн витрат на правничу допомогу.
26 жовтня 2020 року ОСОБА_2 засобами поштового зв`язку звернулася до Верховного Суду із касаційною скаргою на рішення Шевченківського районного суду м. Львова від 04 лютого 2020 року та постанову Львівського апеляційного суду від 10 вересня 2020 року (надійшла до суду 30 жовтня 
2020 року), в якій просить скасувати вказані судові рішення та направити справу на новий розгляд до суду першої інстанції.
Підставами касаційного оскарження рішення Шевченківського районного суду м. Львова від 04 лютого 2020 року та постанову Львівського апеляційного суду від 10 вересня 2020 року заявник зазначає неправильне застосування судами норм матеріального права та порушення норм процесуального права, а саме:
- суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норми права без урахування висновків щодо застосування норм права 
у подібних правовідносинах, викладених у постановах Верховного Суду: 
від 15 липня 2020 року у справі № 524/10054/16 (провадження 
№ 61-21748св18), від 05 серпня 2020 року у справі № 682/2493/16-ц (провадження № 61-48605св18), від 12 лютого 2020 року у справі 
№ 725/1776/18 (провадження № 61-7911св19), від 24 січня 2020 року у справі № 546/912/16-ц (провадження № 61-36178св18), та у постанові Великої Палати Верховного Суду: від 21 листопада 2018 року у справі № 372/504/17 (провадження № 14-325цс18).
Ухвалою Верховного Суду від 25 листопада 2020 року відкрито касаційне провадження у справі за касаційною скаргою ОСОБА_2 , витребувано матеріали цивільної справи із суду першої інстанції.
04 грудня 2020 року справа надійшла до Верховного Суду.
Заслухавши доповідь судді-доповідача, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду вважає, що справа підлягає призначенню до судового розгляду, оскільки доводи касаційної скарги викликають необхідність перевірки матеріалів справи.
Згідно із частиною першою статті 402 ЦПК України, у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.
Відповідно до частини першої статті 7 ЦПК України розгляд справ у судах проводиться усно і відкрито, крім випадків, передбачених цим Кодексом.
Такий випадок передбачено у частині тринадцятій статті 7 ЦПК України, згідно з якою розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.
Оскільки колегією суддів не приймалось рішення про виклик учасників справи для надання пояснень у справі, то справа розглядатиметься в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами (у письмовому провадженні), а копія судового рішення у такому разі надсилається у порядку, передбаченому частиною п`ятою статті 272 ЦПК України. 
Ураховуючи, що згідно з частиною першою статті 8 ЦПК України ніхто не може бути позбавлений права на інформацію про дату, час і місце розгляду своєї справи, колегія суддів інформує учасників справи про те, що зазначена інформація оприлюднюється на офіційному веб-порталі судової влади України.
Відповідно до частини одинадцятої статті 34 ЦПК України, з урахуванням категорії і складності справи, справу розглянути колегією у складі п`яти суддів.
Керуючись частиною тринадцятою статті 7, частиною одинадцятою статті 34, частиною першою статті 401, частиною першою статті 402 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду
УХВАЛИВ:
Справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання майна особистою приватною власністю, та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу, визнання майна спільним майном подружжя, за касаційною скаргою ОСОБА_2 на рішення Шевченківського районного суду м. Львова від 04 лютого 2020 року та постанову Львівського апеляційного суду від 10 вересня 2020 року призначити до розгляду в складі колегії з п`яти суддів у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами.
Інформацію про дату розгляду справи оприлюднити на офіційному веб-порталі судової влади України.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Судді:     	Г. В. Коломієць   Б. І. Гулько    Д. Д. Луспеник