ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
31 травня 2021 року 
м. Київ
справа № 804/4681/16
адміністративне провадження № К/9901/34015/18
Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду: 
судді-доповідача Стеценка С.Г.,
суддів: Рибачука А.І.,  Тацій Л.В., 
розглянувши в письмовому провадженні в касаційному порядку адміністративну справу №     804/4681/16
за позовом        ОСОБА_1 
до       Міського голови міста Кривого Рогу Дніпропетровської області Вілкула Юрія Григоровича, Виконавчого комітету Саксаганської районної у місті ради міста Кривого Рогу Дніпропетровської області, Виконавчого комітету Жовтневої районної у місті ради міста Кривого Рогу Дніпропетровської області, Виконавчого комітету Криворізької міської ради Дніпропетровської області, Криворізької міської ради Дніпропетровської області, голови Дніпропетровської обласної державної адміністрації Резніченка Валентина Михайловича, Дніпропетровської обласної державної адміністрації,
треті особи: Український інститут національної пам`яті, Верховна Рада України,
про              визнання протиправною бездіяльності, зобов`язання вчинити дії
за касаційною скаргою        ОСОБА_1 на постанову Дніпропетровського окружного адміністративного суду м. Києва від 09 грудня 2016 року (головуючий суддя Турова О. М.) та ухвалу Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду від 28     лютого 2017 року (колегія у складі: головуючого судді Ясенової Т. І., суддів Чередніченко       В. Є., Суховарова А. В.) 
В С Т А Н О В И В:
ІСТОРІЯ СПРАВИ
Короткий зміст позовних вимог
1.       В липні 2016 року ОСОБА_1 звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду м. Києва з позовом до Міського голови міста Кривого Рогу Дніпропетровської області Вілкула Ю. Г., Виконавчого комітету Саксаганської районної у місті ради міста Кривого Рогу Дніпропетровської області, Виконавчого комітету Жовтневої районної у місті ради міста Кривого Рогу Дніпропетровської області, Виконавчого комітету Криворізької міської ради Дніпропетровської області, Криворізької міської ради Дніпропетровської області, голови Дніпропетровської обласної державної адміністрації Резніченка В. М., Дніпропетровської обласної державної адміністрації, в якому просив: 
- визнати протиправними дії Міського голови міста Кривого Рогу Дніпропетровської області Вілкула Ю. Г.; Виконавчого комітету Саксаганської районної у місті ради міста Кривого Рогу Дніпропетровської області; Виконавчого комітету Покровської (колишньої - Жовтневої) районної у місті ради міста Кривого Рогу Дніпропетровської області; Виконавчого комітету Криворізької міської ради Дніпропетровської області; Криворізької міської ради Дніпропетровської області; Голови Дніпропетровської обласної державної адміністрації Резніченка В. М.; Дніпропетровської обласної державної адміністрації щодо перейменування у місті Кривому Розі Дніпропетровської області АДРЕСА_1 на АДРЕСА_1;
- скасувати розпорядження Криворізького міського голови від 17 лютого 2016 року №       40-р «Про організацію та проведення громадських обговорень з питань перейменування об`єктів топоніміки м. Кривого Рогу»;
- визнати недійсним протокол проведення громадських слухань у Саксаганському районі в рамках громадського обговорення з питання перейменування об`єктів топоніміки м.     Кривого Рогу від 22 квітня 2016 року;
- визнати недійсним протокол проведення громадських слухань у Жовтневому районі в рамках громадського обговорення з питання перейменування об`єктів топоніміки м.     Кривого Рогу від 25 квітня 2016 року;
- визнати недійсним лист Міського голови Вілкула Ю Г. від імені виконкому Криворізької міської ради до Голови Дніпропетровської обласної державної адміністрації від 10 травня 2016 року вих. №       3/30-1329;
- скасувати розпорядження Голови Дніпропетровської обласної державної адміністрації від 19 травня 2016 року №       Р-223/0/3-16 «Про перейменування топонімів у населених пунктах області» в частині перейменування АДРЕСА_1 на АДРЕСА_1 (номер по порядку 126 додатка 4);
- скасувати рішення Криворізької міської ради від 22 червня 2016 року №     634 «Про внесення змін до рішення міської ради від 24 грудня 2008 року № 2920 «Про впорядкування назв мікрорайонів, майданів, площ, проспектів, бульварів, вулиць, провулків міста» в частині перейменування АДРЕСА_1 на АДРЕСА_1 (номер по порядку 98 додатка);
- зобов`язати Дніпропетровську обласну державну адміністрацію у тримісячний строк, який обчислюється з дня набрання судовим рішенням у цій справі законної сили, в установленому порядку провести громадські слухання та подати на розгляд Верховної Ради України пропозиції щодо перейменування у місті Кривому Розі Дніпропетровської області АДРЕСА_1, з урахуванням рекомендацій Українського інституту національної пам`яті з цього приводу.
2.       В обґрунтування заявлених позовних вимог позивач зазначив про те, що прийняте суб`єктами владних повноважень рішення щодо перейменування вулиці не відповідає вимогам чинного законодавства України та при його прийнятті не враховані конкретні рекомендації Українського інституту національної пам`яті щодо оскаржуваного перейменування АДРЕСА_1 на АДРЕСА_1.
Короткий зміст рішень судів першої та апеляційної інстанцій
3. Постановою Дніпропетровського окружного адміністративного суду м. Києва від 09     грудня 2016 року, залишеною без змін ухвалою Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду від 28 лютого 2017 року у задоволенні позову відмовлено повністю.
4. Відмовляючи у задоволенні позову, суди попередніх інстанцій виходили з того, що відповідачами при прийнятті оскаржуваного розпорядження дотримано вимоги Закону України від 09 квітня 2015 року №       317-VIII «Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди їхньої символіки» (далі - Закон України №       317-VIII), яким встановлено порядок ліквідації символів комуністичного тоталітарного режиму. Також, судами встановлено дотримання відповідачами вимог п.       5 Порядку проведення громадського обговорення під час розгляду питань про присвоєння юридичним особам та об`єктам права власності, які за ними закріплені, об`єктам права власності, які належать фізичним особам, імен (псевдонімів) фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 24       жовтня 2012 року №       989 (далі - Порядок №     989), оскільки розпорядження міського голови від 17 лютого 2016 року № 40-р «Про організацію та проведення громадських обговорень з питань об`єктів топоніміки м. Кривого Рогу» та інформаційне повідомлення про проведення такого обговорення було оприлюднене на офіційному веб-сайті виконкому Криворізької міської ради та містило інформацію про дату, зміст, час та місце проведення громадського обговорення. Отже, громадськість була обізнана щодо перейменування вулиць у м. Кривий Ріг та позивач не був обмежений у свої правах вносити пропозиції стосовно перейменування вулиць і провулків, бути присутнім на громадському обговоренні, подавати запити на інформацію, бути на прийомі у посадових осіб органів державної влади, збирати підписи в підтримку своєї пропозиції щодо нової назви вулиць та провулків. За таких обставин, судами встановлено, що думка громадськості м. Кривий Ріг взята до уваги, їх пропозиції стали основою для прийняття спірного розпорядження, що підтверджене протоколами громадського обговорення від 22 квітня 2016 року та 25 квітня 2016 року.
Короткий зміст вимог касаційної скарги
5.       Не погоджуючись з такими рішеннями судів попередніх інстанцій, 21       березня        2017     року   ОСОБА_1 звернувся до Вищого адміністративного суду України із касаційною скаргою, в якій просить скасувати постанову Дніпропетровського окружного адміністративного суду м. Києва від        09 грудня 2016       року та ухвалу Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду від 28       лютого 2017 року та прийняти нову постанову, якою позовні вимоги задовольнити в повному обсязі.
6.       В обґрунтування своїх вимог зазначає, що судами першої та апеляційної інстанцій ухвалені судові рішення з порушенням норм матеріального та процесуального права, без врахування всіх фактичних обставин справи. Скаржник вказує на те, що судами не надано належної оцінки невідповідності прийнятого суб`єктами владних повноважень рішення щодо перейменування, положенням частини 6 статті 3 Закону України «Про присвоєння юридичним особам та об`єктам права власності імен (псевдонімів) фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій» та неврахування конкретної рекомендації Українського інституту національної пам`яті щодо оскаржуваного перейменування АДРЕСА_1 у АДРЕСА_1.
ПРОЦЕСУАЛЬНІ ДІЇ У СПРАВІ ТА КЛОПОТАННЯ УЧАСНИКІВ СПРАВИ
7.       Вищий адміністративний суд України ухвалою від 22 березня 2017 року відкрив касаційне провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 .
8. 10 квітня 2017 року на адресу Вищого адміністративного суду України надійшли заперечення на касаційну скаргу Верховної Ради України, в яких остання просить залишити касаційну скаргу без задоволення, а рішення суддів попередніх інстанцій без змін.
9. 26 травня 2017 року ОСОБА_1 звернувся до суду з клопотанням про долучення до матеріалів справи копії листа Українського інституту національної пам`яті від 03       травня 2017       року № 01/923.
10.       15 грудня 2017 року набрав чинності       Закон України від 03 жовтня 2017 року № 2147-VIII «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів». З цієї дати набула чинності нова редакція       Кодексу адміністративного судочинства України       (далі -       КАС України).
11.       Згідно з підп. 4 п. 1       Перехідних положень КАС України, касаційні скарги (подання) на судові рішення в адміністративних справах, які подані і розгляд яких не закінчено до набрання чинності цією редакцією Кодексу, передаються до Касаційного адміністративного суду та розглядаються спочатку за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.
12.       На виконання вимог підпункту 7 пункту 1 Перехідних положень справа була передана до Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду.
13.       Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 14 лютого 2020 року для розгляду цієї справи визначено суддю Стеценка С. Г., суддів:  Рибачука А. І. та Тацій Л. В.
14.       Ухвалою Верховного Суду від 28 травня 2021 року справу призначено до розгляду в порядку письмового провадження з 31 травня 2021 року.
СТИСЛИЙ ВИКЛАД ОБСТАВИН СПРАВИ, ВСТАНОВЛЕНИХ СУДАМИ ПЕРШОЇ ТА АПЕЛЯЦІЙНОЇ ІНСТАНЦІЙ
15. Як убачається з матеріалів справи та встановлено судами першої та апеляційної інстанцій, 17 лютого 2016 року Криворізьким міським головою прийнято розпорядження №     40-р «Про організацію та проведення громадських обговорень з питань перейменування об`єктів топоніміки м. Кривого Рогу», відповідно до якого з метою врахування громадської думки в питаннях перейменування об`єктів топоніміки міста Кривого Рогу, на виконання вимог Закону №       317-VIII, Закону України від 24 травня 2012 року № 4865-VI «Про присвоєння юридичним особам та об`єктам права власності імен (псевдонімів) фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій» (далі - Закон № 4865-VI), Закону України від 21 травня 1997 року № 280/97-ВР «Про місцеве самоврядування в Україні» (далі - Закон №       280/97-ВР) та Порядку № 989 призначено проведення у термін до 12 травня 2016 року, починаючи з дня оприлюднення на офіційному веб-сайті виконкому Криворізької міської ради відповідного інформаційного повідомлення, громадського обговорення з питання перейменування об`єктів топоніміки м. Кривого Рогу на підставі переліку, затвердженого тимчасовою робочою групою з розгляду механізму застосування норм Закону №       317-VIII та доповненого пропозиціями, унесеними громадськими організаціями, науковою спільнотою, мешканцями міста, з урахуванням рекомендацій Українського інституту національної пам`яті.
16. Про проведення громадського обговорення з питання перейменування об`єктів топоніміки м. Кривого Рогу організатори завчасно розмістили оголошення в засобах масової інформації та на офіційному веб-сайті виконкому районної у місті ради у розділі «Оголошення», що, в свою чергу, дало змогу всім бажаючим громадянам скористатись своїм правом волевиявлення, а саме: вносити пропозиції по перейменуванню вулиць, голосувати на свій розсуд.
17. Під час розгляду справи, ОСОБА_1 пояснив, що зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_2 , а тому  перейменування цієї вулиці стосується його прав та інтересів. Про проведення громадського обговорення з цього питання йому було відомо, проте взяти участь у самому громадському обговоренні він не зміг, оскільки таке обговорення проводилося в робочий час.
18. За результатами проведених громадських обговорень у Саксаганському районі та у Жовтневому районі м. Кривого Рогу складено протоколи від 22 квітня 2016 року та 25 квітня 2016 року відповідно. У вказаних протоколах, зокрема, зазначено: дата, час і місце проведення, організатори громадських слухань, присутні, кількість зареєстрованих осіб, порядок денний, хто виступив, члени лічильної комісії, що слухали, кількість осіб, що проголосувала за окрему пропозицію, що вирішили по кожному питанню окремо та узагальнене рішення громадських слухань, кількість сторінок протоколу, кількість примірників, дата та підписи головуючого та секретаря громадських слухань.
19. 10 травня 2016 року на виконання вимог п. 9 Порядку № 989 листом виконкому Криворізької міської ради вих.       №       3/30-1329 на адресу голови Дніпропетровської обласної державної адміністрації направлено повний звіт-аналіз результатів міського громадського обговорення з питання перейменування об`єктів топоніміки міста Кривого Рогу.
20. 19 травня 2016 року на виконання вимог Закону №       317-VIII Головою Дніпропетровської обласної державної адміністрації прийнято розпорядження №Р-223/0/3-16 «Про перейменування топонімів у населених пунктах області», в тому числі щодо перейменування АДРЕСА_1 на АДРЕСА_1 (номер по порядку 126 додатка 4 до цього розпорядження).
21. Враховуючи вищевказане розпорядження Голови Дніпропетровської обласної державної адміністрації від 19 травня 2016 року №       Р-223/0/3-16 та з метою впорядкування адресного господарства, 22 червня 2016 року Криворізькою міською радою прийнято рішення №       634 «Про внесення змін до рішення міської ради від 24 грудня 2008 року №       2920 «Про впорядкування назв мікрорайонів, майданів, площ, проспектів, бульварів, вулиць, провулків міста», яким, зокрема, внесено зміни щодо назви АДРЕСА_1 (номер по порядку 98 додатка до цього рішення).
22. Вважаючи такі дії, розпорядження, рішення відповідачів та протоколи проведення громадських слухань протиправними та незаконними, ОСОБА_1 звернувся з позовом до суду, за захистом порушених на його думку прав та інтересів.
ПОЗИЦІЯ ВЕРХОВНОГО СУДУ
23. Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи та доводам касаційної скарги, а також виходячи з меж касаційного перегляду справи, визначених   статтею 341 КАС України, колегія суддів зазначає наступне.
24. Частиною 2 ст. 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
25. 09 квітня 2015 року Верховною Радою України був прийнятий Закон України №     317-VІІІ «Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди їхньої символіки», яким визначені правові основи заборони пропаганди символіки комуністичного та націонал-соціалістичного тоталітарних режимів та встановлений порядок ліквідації символів комуністичного тоталітарного режиму. Вказаний закон набрав чинності 21 травня 2015 року.
26. Відповідно до абз .1 п. 6 ст. 7 Закону № 317-VIII Раді міністрів Автономної Республіки Крим, обласним, Київській та Севастопольській міським, районним державним адміністраціям, Верховній Раді Автономної Республіки Крим, органам місцевого самоврядування у шестимісячний строк з дня набрання чинності цим Законом в установленому порядку здійснити демонтаж пам`ятників, пам`ятних знаків, присвячених особам, причетним до організації та здійснення Голодомору 1932-1933 років в Україні, політичних репресій, особам, які обіймали керівні посади у комуністичній партії, вищих органах влади та управління СРСР, УРСР (УСРР), інших союзних та автономних радянських республік (крім осіб, діяльність яких була значною мірою пов`язана з розвитком української науки та культури), працівникам радянських органів державної безпеки, подіям, пов`язаним з діяльністю комуністичної партії, встановленням радянської влади на території України або в окремих адміністративно-територіальних одиницях, переслідуванням учасників боротьби за незалежність України у XX столітті, а також в установленому порядку перейменувати райони у містах, сквери, бульвари, вулиці, провулки, узвози, проїзди, проспекти, площі, майдани, набережні, мости , інші об`єкти топоніміки населених пунктів, а також інші географічні об`єкти, назви яких містять символіку комуністичного тоталітарного режиму.
27. Абзацом 2, 4 п. 6 ст. 7 Закону № 317-VIII передбачено що, у разі якщо протягом зазначеного в абзаці першому цього пункту строку сільською, селищною, міською радою в установленому цим Законом порядку не прийнято рішення про перейменування районів у містах, скверів, бульварів, вулиць, провулків, проїздів, проспектів, площ, майданів, набережних, мостів чи інших об`єктів топоніміки населених пунктів, назви яких містять символіку комуністичного тоталітарного режиму, таке рішення у формі розпорядження приймається відповідним сільським, селищним, міським головою (або особою, яка відповідно до законодавства здійснює його повноваження) у тримісячний строк, що обчислюється з моменту закінчення строку, встановленого абзацом першим цього пункту. Таке розпорядження приймається з урахуванням вимог, встановлених цим Законом, статтею 3 Закону України «Про присвоєння юридичним особам та об`єктам права власності імен (псевдонімів) фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій», пропозицій громадськості, науковців та рекомендацій Українського інституту національної пам`яті.
28. У разі, якщо протягом строку, зазначеного в абзаці другому цього пункту, сільським, селищним, міським головою (або особою, яка відповідно до законодавства здійснює його повноваження) в установленому цим Законом порядку не прийнято рішення у формі розпорядження про перейменування районів у містах, скверів, бульварів, вулиць, провулків, проїздів, проспектів, площ, майданів, набережних, мостів чи інших об`єктів топоніміки населених пунктів, назви яких містять символіку комуністичного тоталітарного режиму, таке перейменування здійснюється розпорядженням голови відповідної обласної державної адміністрації (або особи, яка відповідно до законодавства здійснює його повноваження). Голова обласної державної адміністрації (або особа, яка відповідно до законодавства здійснює його повноваження) зобов`язаний прийняти таке розпорядження у тримісячний строк, який обчислюється з моменту закінчення строку, визначеного абзацом другим цього пункту. Таке розпорядження приймається з урахуванням вимог, встановлених цим Законом, статтею 3 Закону України «Про присвоєння юридичним особам та об`єктам права власності імен (псевдонімів) фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій», пропозицій громадськості, науковців та рекомендацій Українського інституту національної пам`яті.
29. Згідно з п. 7, 8 ст. 7 Закону № 317-VIII Раді міністрів Автономної Республіки Крим, обласним, Київській та Севастопольській міським, районним державним адміністраціям, органам місцевого самоврядування у шестимісячний строк з дня набрання чинності цим Законом в установленому порядку провести громадські слухання та подати на розгляд Верховної Ради України пропозиції щодо перейменування населених пунктів, районів та областей, назви яких містять символіку комуністичного тоталітарного режиму.
30. Верховна Рада України у тримісячний строк, який обчислюється з дня закінчення строку, визначеного пунктом 7 цієї статті Закону, приймає рішення про перейменування населених пунктів та районів, назви яких містять символіку комуністичного тоталітарного режиму, з урахуванням пропозицій, поданих Радою міністрів Автономної Республіки Крим, обласними, Київською та Севастопольською міськими державними адміністраціями, органами місцевого самоврядування, та рекомендацій Українського інституту національної пам`яті. У разі якщо протягом строку, встановленого пунктом 7 цієї статті Закону, пропозиції щодо перейменування населених пунктів та районів, назви яких містять символіку комуністичного тоталітарного режиму, не були подані до Верховної Ради України, відповідне рішення про перейменування таких населених пунктів та районів приймається Верховною Радою України на підставі рекомендацій Українського інституту національної пам`яті.
31. При цьому відповідно до підп. 6 п. 2 ст. 7 Закону № 317-VIII розділ VII «Заключні положення» Закону України «Про місцеві державні адміністрації» доповнено двома абзацами такого змісту:
«У разі якщо протягом строку, визначеного абзацами першим і другим пункту 6 статті 7 «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди їхньої символіки», сільські, селищні, міські ради або сільські, селищні, міські голови населених пунктів на території відповідної області в установленому Законом України «Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди їхньої символіки» порядку не здійснять перейменування районів у містах, скверів, бульварів, вулиць, провулків, проїздів, проспектів, площ, майданів, набережних, мостів чи інших об`єктів топоніміки населених пунктів, назви яких містять у собі символіку комуністичного тоталітарного режиму, таке перейменування здійснюється розпорядженням голови відповідної обласної державної адміністрації (або особи, яка відповідно до законодавства здійснює його повноваження). Голова обласної державної адміністрації (або особа, яка відповідно до законодавства здійснює його повноваження) зобов`язаний прийняти таке розпорядження у тримісячний строк, який обчислюється з моменту закінчення строку, визначеного абзацом другим пункту 6 статті 7 «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди їхньої символіки». Таке розпорядження приймається з урахуванням вимог, установлених Законом України «Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди їхньої символіки», статтею 3 Закону України «Про присвоєння юридичним особам та об`єктам права власності імен (псевдонімів) фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій», пропозицій громадськості, науковців та рекомендацій Українського інституту національної пам`яті.
У разі якщо протягом строку, визначеного п. 6 ст. 7 «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди їхньої символіки», сільські, селищні, міські ради або сільські, селищні, міські голови населених пунктів на території відповідної області в установленому зазначеним законом порядку не здійснять демонтаж пам`ятників, пам`ятних знаків, присвячених особам, причетним до організації та здійснення Голодомору 1932-1933 років в Україні, політичних репресій, особам, які обіймали керівні посади у комуністичній партії, вищих органах влади та управління СРСР, УРСР (УСРР), інших союзних та автономних радянських республік (крім осіб, діяльність яких була значною мірою пов`язана з розвитком української науки та культури), працівникам радянських органів державної безпеки, подіям, пов`язаним з діяльністю комуністичної партії, встановленням радянської влади на території України або в окремих адміністративно-територіальних одиницях, переслідуванням учасників боротьби за незалежність України у XX столітті, такий демонтаж здійснюється за розпорядженням голови відповідної обласної державної адміністрації (або особи, яка відповідно до законодавства здійснює його повноваження). Голова обласної державної адміністрації (або особа, яка відповідно до законодавства здійснює його повноваження) зобов`язаний прийняти розпорядження про демонтаж у тримісячний строк, який обчислюється з моменту закінчення строку, визначеного абзацом четвертим пункту 6 статті 7 «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди їхньої символіки».
32. Отже, органи місцевого самоврядування повинні у шестимісячний строк з дня набрання чинності Законом №317-VIII, тобто з 21 травня 2015 року до 21 листопада 2015 року включно, в установленому порядку перейменувати райони у містах, сквери, бульвари, вулиці, провулки, узвози, проїзди, проспекти, площі, майдани, набережні, мости , інші об`єкти топоніміки населених пунктів, а також інші географічні об`єкти, назви яких містять символіку комуністичного тоталітарного режиму. У разі якщо протягом зазначеного строку міською радою в установленому цим Законом порядку не прийнято рішення про перейменування таке рішення у формі розпорядження приймається міським головою (або особою, яка відповідно до законодавства здійснює його повноваження) у тримісячний строк, що обчислюється з моменту закінчення строку, встановленого абзацом першим цього пункту, тобто до 21 лютого 2016 року включно. У разі якщо протягом строку, зазначеного в абзаці другому цього пункту, міським головою (або особою, яка відповідно до законодавства здійснює його повноваження) в установленому цим Законом порядку не прийнято рішення у формі розпорядження про перейменування, таке перейменування здійснюється розпорядженням голови відповідної обласної державної адміністрації (або особи, яка відповідно до законодавства здійснює його повноваження). Голова обласної державної адміністрації (або особа, яка відповідно до законодавства здійснює його повноваження) зобов`язаний прийняти таке розпорядження у тримісячний строк, який обчислюється з моменту закінчення строку, визначеного абзацом другим цього пункту, тобто до 21 травня 2016 року включно.
33. Пунктами 2, 3, 4 Порядку № 989 визначено, що громадське обговорення проводиться з метою залучення представників громадськості до розгляду пропозицій щодо присвоєння юридичним особам імен фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій та врахування їх думки під час прийняття відповідного рішення. Участь у громадському обговоренні можуть брати фізичні та юридичні особи, а також громадські об`єднання, що не є юридичними особами.
34. Організатори громадського обговорення самостійно визначають форми його проведення (конференція, форум, громадські слухання, засідання за круглим столом, збори, зустрічі, теле- або радіодебати, Інтернет-конференція, електронна консультація) виходячи з необхідності залучення якомога більшої кількості заінтересованих учасників та власних організаційних можливостей.
35. Громадське обговорення передбачає:
1) оприлюднення інформаційного повідомлення про проведення громадського обговорення, що містить відомості про:
найменування організатора громадського обговорення;
найменування юридичної особи, якій пропонується присвоїти ім`я фізичної особи, ювілейної чи святкової дати, назви або дати історичної події;
ім`я фізичної особи, ювілейної чи святкової дати, назви або дати історичної події, що пропонується присвоїти юридичній особі, та обґрунтування такої пропозиції;
суб`єктів, що внесли пропозицію щодо присвоєння юридичній особі імені фізичної особи, ювілейної чи святкової дати, назви або дати історичної події;
строк, місце, час проведення заходів з громадського обговорення, акредитації представників засобів масової інформації, реєстрації учасників;
поштову адресу та (або) адресу електронної пошти, номер телефону, строк і форму для подання пропозицій (зауважень);
місцезнаходження та (або) адресу електронної пошти, номер телефону організатора громадського обговорення, за якими можна отримати консультації з питання, що винесено на громадське обговорення;
прізвище та ім`я особи, визначеної відповідальною за проведення громадського обговорення;
строк і спосіб оприлюднення результатів громадського обговорення;
2) опрацювання організаторами громадського обговорення висловлених пропозицій (зауважень) щодо присвоєння юридичним особам імен фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій та проведення аналізу поданих пропозицій (зауважень);
3) узагальнення та оприлюднення результатів громадського обговорення.
36. Згідно з п. 5, 8, 9 Порядку № 989 рішення про проведення громадського обговорення приймається його організатором з урахуванням вимог, установлених Законом України «Про присвоєння юридичним особам та об`єктам права власності імен (псевдонімів) фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій», і повинно містити питання, що виноситься на громадське обговорення, строк його проведення, перелік заходів, які планується здійснити у рамках такого обговорення, та відповідальних осіб.
37. У ході проведення конференцій, форумів, громадських слухань, засідань за круглим столом, зборів, зустрічей з громадськістю у рамках громадського обговорення ведеться протокол, у якому фіксуються всі пропозиції (зауваження).
38. Організатор громадського обговорення протягом 14 днів після закінчення строку подання пропозицій (зауважень) узагальнює їх та готує звіт, у якому зазначаються найменування організатора, зміст питання, що виносилося на громадське обговорення, інформація про осіб, які взяли участь в обговоренні порушеного питання, а також узагальнений аналіз пропозицій (зауважень), що надійшли під час проведення громадського обговорення.
39. Колегія суддів звертає увагу, що статут територіальної громади м. Кривого Рогу закріплює, що організаторами громадських слухань із питань, віднесених до повноважень органів місцевого самоврядування, виступають Криворізька міська рада та її виконавчі органи, районні у місті ради та інші органи місцевого самоврядування. Організатори відповідають за дотримання порядку проведення громадських слухань та оформлення і зберігання відповідного протоколу. Пропозиції, які вносяться за результатами громадських слухань, підлягають обов`язковому розгляду органами та посадовими особами місцевого самоврядування. Слухання мають відкритий характер і проводяться на засадах добровільності, гласності, відкритості та свободи висловлювань. Організатори оформлюють протокол, який підписують головуючий та секретар. Протоколи зберігаються в організатора громадських слухань та можуть надаватися зацікавленим особам.
40. За висновками Верховного Суду порушення встановленої законодавством процедури ухвалення рішення може бути підставою для скасування цього рішення, якщо допущене порушення вплинуло або могло вплинути на його правильність.
Водночас порушення процедури громадського обговорення, саме по собі, не може бути підставою для скасування рішення, прийнятого за наслідками такого обговорення, якщо це не призвело до порушення індивідуальних прав позивачів.
41. Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 29 грудня 2020 року у справі № 530/510/16-а.
42. Як убачається з матеріалів справи та встановлено судами попередніх інстанцій, 17 лютого 2016 року Криворізьким міським головою прийнято розпорядження № 40-р «Про організацію та проведення громадських обговорень з питань перейменування об`єктів топоніміки м. Кривого Рогу», відповідно до якого з метою врахування громадської думки в питаннях перейменування об`єктів топоніміки міста Кривого Рогу, на виконання вимог Законів України «Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди їхньої символіки», «Про присвоєння юридичним особам та об`єктам права власності імен (псевдонімів) фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій», «Про місцеве самоврядування в Україні», постанови Кабінету Міністрів України від 24 жовтня 2012 року № 989 «Про затвердження Порядку проведення громадського обговорення під час розгляду питань про присвоєння юридичним особам та об`єктам права власності, які за ними закріплені, та об`єктам права власності, які належать фізичним особам, імен (псевдонімів) фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій» призначено проведення у термін до 12 травня 2016 року, починаючи з дня оприлюднення на офіційному веб-сайті виконкому Криворізької міської ради відповідного інформаційного повідомлення, громадського обговорення з питання перейменування об`єктів топоніміки м. Кривого Рогу на підставі переліку, затвердженого тимчасовою робочою групою з розгляду механізму застосування норм Закону України «Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди їхньої символіки» та доповненого пропозиціями, унесеними громадськими організаціями, науковою спільнотою, мешканцями міста, з урахуванням рекомендацій Українського інституту національної пам`яті.
43. Як зазначалось раніше, про проведення громадського обговорення з питання перейменування об`єктів топоніміки м. Кривого Рогу організатори завчасно розмістили оголошення в засобах масової інформації та на офіційному веб-сайті виконкому районної у місті ради у розділі «Оголошення», що, в свою чергу, дало змогу всім бажаючим громадянам скористатись своїм правом волевиявлення, а саме: вносити пропозиції по перейменуванню вулиць, голосувати на свій розсуд.
44. Між тим, судами першої та апеляційної інстанцій встановлено, що ОСОБА_1 зареєстрований та постійно проживає по АДРЕСА_4 , що підтверджується копією паспорта, а тому перейменування вищевказаної вулиці стосується його прав та інтересів. Про проведення громадського обговорення з цього питання йому було відомо, проте взяти участь у самому громадському обговоренні він не зміг, бо таке обговорення проводилося в робочий час.
45. Таким чином, суди зробили правильний висновок, що позивач мав можливість надати свої пропозиції щодо перейменування вулиць, провулків, але не скористався своїм правом.
46. Також, судами першої та апеляційної інстанцій встановлено, що за результатами проведених громадських обговорень у Саксаганському районі та у Жовтневому районі м. Кривого Рогу складено протоколи від 22 квітня 2016 року та від 25 квітня 2016 року відповідно.
У вказаних протоколах, зокрема, зазначено: дата, час і місце проведення, організатори громадських слухань, присутні, кількість зареєстрованих осіб, порядок денний, хто виступив, члени лічильної комісії, що слухали, кількість осіб, що проголосувала за окрему пропозицію, прийняте рішення по кожному питанню окремо та узагальнене рішення громадських слухань, кількість сторінок протоколу, кількість примірників, дата та підписи головуючого та секретаря громадських слухань.
Зі змісту протоколів вбачається, що голосування проводилось простою більшістю голосів. При цьому слухання мали дорадчий характер, а їх ціль - вивчити громадську думку з приводу перейменування.
47. На виконання вимог п. 9 Порядку № 989 листом виконкому Криворізької міської ради, складеним за підписом Криворізького міського голови, від 10 травня 2016 року вих. № 3/30-1329 на адресу голови Дніпропетровської обласної державної адміністрації направлено повний звіт-аналіз результатів міського громадського обговорення з питання перейменування об`єктів топоніміки міста Кривого Рогу.
48. 19 травня 2016 року на виконання Закону України «Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди їхньої символіки» Головою Дніпропетровської обласної державної адміністрації прийнято розпорядження № Р-223/0/3-16 «Про перейменування топонімів у населених пунктах області», в тому числі щодо перейменування АДРЕСА_1 на АДРЕСА_1 (номер по порядку 126 додатка 4 до цього розпорядження).
49. 22 червня 2016 року враховуючи вищевказане розпорядження та з метою впорядкування адресного господарства, Криворізькою міською радою прийнято рішення № 634 «Про внесення змін до рішення міської ради від 24 грудня 2008 року № 2920 «Про впорядкування назв мікрорайонів, майданів, площ, проспектів, бульварів, вулиць, провулків міста», яким, зокрема, внесено зміни щодо назви АДРЕСА_1 (номер по порядку 98 додатка до цього рішення).
50. Відповідно до пункту 1 частини 2 статті 17 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на публічно-правові спори, зокрема: спори фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи правових актів індивідуальної дії), дій чи бездіяльності.
Нормативно-правові акти - рішення, дію яких поширено на невизначене або визначене загальними ознаками коло осіб і які призначені для неодноразового застосування щодо цього кола осіб.
Правові акти індивідуальної дії - рішення, які є актом одноразового застосування норм права і дію яких поширено на конкретних осіб або які стосуються конкретної ситуації.
51. За приписами ч. 3 ст. 24 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» визначено, що органи місцевого самоврядування та їх посадові особи діють лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, передбачені Конституцією і законами України, та керуються у своїй діяльності Конституцією і законами України, актами Президента України, Кабінету Міністрів України, а в Автономній Республіці Крим - також нормативно-правовими актами Верховної Ради і Ради міністрів Автономної Республіки Крим, прийнятими у межах їхньої компетенції.
52. Статтями 12, 42, 59 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» передбачено, що міський голова є головною посадовою особою територіальної громади міста.
Міський голова у межах своїх повноважень видає розпорядження.
Акти посадових осіб місцевого самоврядування з мотивів їхньої невідповідності Конституції або законам України визнаються незаконними в судовому порядку.
53. Згідно зі п. 107 Типової інструкції з діловодства у центральних органах виконавчої влади, Раді міністрів Автономної Республіки Крим, місцевих органах виконавчої влади, затвердженої постановою Кабінету Міністрів України від 30 листопада 2011     року № 1242, у протоколах фіксується інформація про хід ведення засідань, прийняття в установах рішень комісіями, дорадчими органами, зборами тощо. Протокол складається на підставі записів, зроблених безпосередньо під час засідань, поданих текстів та тез доповідей і виступів, довідок, проектів рішень тощо.
54. Таким чином, протоколи лише фіксують обставини, що мали місце під час проведення громадських слухань та не є остаточними документами, зобов`язуючими до вчинення будь-яких дій, вони не є юридичною формою рішення відповідачів як суб`єктів владних повноважень.
55. Колегія суддів погоджується з висновками судів першої та апеляційної інстанцій, щодо відсутності підстав для задоволення позовних вимог про визнання недійсними вказаних протоколів проведення громадських слухань, а також листа міського голови від 10 травня 2016 року вих.       №       3/30-1329, оскільки за приписами ст. 17 КАС України вказані документи не мають ознак ні нормативно-правових актів, ні правових актів індивідуальної дії, не зобов`язують сторони до їх обов`язкового виконання, не носять ознак норм права та не мають правових наслідків. Заявлені вимоги про визнання їх недійсними та скасування є неналежно обраним способом правового захисту позивача, оскільки вирішення такого спору не захищає саме по собі права чи інтереси ОСОБА_1 .
56. Доводи скаржника про неправомірність організації Криворізькою міською радою громадських слухань в районах міста щодо перейменування об`єктів топоніміки є безпідставними та необґрунтованими, оскільки розпорядження Криворізького міського голови від 17 лютого 2016 року № 40-р «Про організацію та проведення громадських обговорень з питань перейменування об`єктів топоніміки м. Кривого Рогу» прийнято на виконання вимог закону і організовано проведення громадського обговорення з метою врахування громадської думки з даного питання.
57. Поряд з цим, колегія суддів погоджується з висновками судів попередніх інстанцій, що у зв`язку із ухваленням розпоряджень голови Дніпропетровської обласної державної адміністрації від 19 травня 2016 року № Р-222/0/3-16 і № Р-223/0/3-16 винесено розпорядження Криворізького міського голови від 10 червня 2016 року № 111-р, відповідно до якого визнано таким, що втратило чинність, в тому числі, і оскаржуване розпорядження від 17 лютого 2016 року № 40-р., а отже, позовні вимоги про його скасування задоволенню не підлягають, так як дане розпорядження вже є скасованим.
58. Слід звернути увагу, що 22 лютого 2016 року розпорядженням голови Дніпропетровської обласної державної адміністрації № Р-69/0/3-16 «Про робочу групу з питань контролю за станом виконання на території Дніпропетровської області Закону України «Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди їхньої символіки» було утворено робочу групу з питань контролю за станом виконання на території Дніпропетровської області Закону України «Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди їхньої символіки» (далі - робоча група), до складу якої увійшли, у тому числі, начальник відділу з питань внутрішньої політики апарату Криворізької міської ради і виконкому та завідувач кафедри фізичної географії, краєзнавства та туризму Криворізького педагогічного інституту Державного вищого навчального закладу «Криворізький національний університет».
59. В рамках робочої групи утворено історико-краєзнавчу та інформаційно-аналітичну секцію (Протокол №1), завданнями якої було аналіз існуючих назв об`єктів топоніміки населених пунктів області, виявлення назв об`єктів топоніміки, що містили символіку комуністичного тоталітарного режиму, підготовка пропозицій щодо нових назв зазначених вище об`єктів топоніміки та винесення їх на розгляд робочої групи.
60. За результатами проведеної роботи членами секції було підготовлено та затверджено перелік об`єктів топоніміки населених пунктів області, які повинні були бути перейменовані розпорядженням голови Дніпропетровської обласної державної адміністрації.
61. Членами секції запропоновано перейменувати АДРЕСА_1 у місті Кривому Розі, названої на честь агента ОГПУ і НКВС у Свердловській області Росії, учасника колективізації, придушення опору радянській владі та провокацій проти українського визвольного руху Кузнецова Миколи Івановича на АДРЕСА_1 на честь генерал-лейтенанта Кузнецова Павла Григоровича , який в роки Другої світової війни брав участь в бойових діях в ході Нікопольсько-Криворізької наступальної операції, форсував річку Інгулець та брав участь у вигнанні нацистських окупантів з міста Кривий Ріг.
Дана позиція викладена в історичній довідці доктора історичних наук, професора, декана історичного факультету Дніпропетровського національного університету ім. Олеся Гончара Світленка С. І.
62. В касаційній скарзі ОСОБА_1 зазначає про те, що перейменування «АДРЕСА_1» у м. Кривий Ріг Дніпропетровської області на «АДРЕСА_1» з точки зору Закону України «Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів та заборону пропаганди їхньої символіки» та словникового визначення терміну «перейменування» є не перейменуванням, а наданням вже існуючій назві нового змісту.
Обґрунтовуючи таку позицію, скаржник посилається на лист Українського інституту національної пам`яті від 23 вересня 2016 року за № 01/2376, наданий у відповідь на запит ОСОБА_1 від 21 вересня 2016 року вх. №1908ел., що при перейменуванні існуючих об`єктів топоніміки населених пунктів або найменуванні новостворених об`єктів топоніміки населених пунктів таким об`єктам не може бути присвоєно ім`я радянського військового діяча генерала Кузнецова Павла Григоровича (1901-1982) - особи, яка обіймала керівну посаду у вищих органах влади та управління СРСР (у 1947-1952р.р. - заступник начальника Управління МВС СРСР).
63. Такі доводи ОСОБА_1 є необґрунтованими, з огляду на таке.
64. Положеннями ч. 6 ст. 3 Закону України від 24 травня 2012 року № 4865-VI «Про присвоєння юридичним особам та об`єктам права власності імен (псевдонімів) фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій» визначено перелік імен (псевдонімів) фізичних осіб та назв, які заборонено присвоювати об`єктам топоніміки при присвоєнні цим об`єктам нових назв. Цей перелік включає: імена або псевдоніми осіб, які обіймали керівні посади у комуністичній партії (посаду секретаря районного комітету і вище), вищих органах влади та управління СРСР, УРСР (УСРР), інших союзних або автономних радянських республік, працювали у радянських органах державної безпеки, назви СРСР, УРСР (УСРР), інших союзних радянських республік та похідні від них, а також назви, пов`язані з діяльністю комуністичної партії, встановленням радянської влади на території України або в окремих адміністративно-територіальних одиницях, переслідуванням учасників боротьби за незалежність України у XX столітті.
65. Як убачається з матеріалів справи та встановлено судами попередніх інстанцій, відповідно до листа КЗК «Дніпропетровський національний історичний музей імені Д.І.Яворницького ДОР» від 21 жовтня 2016 року № 491, генерал-лейтенант Кузнецов П. Г. у повоєнні роки обіймав посаду заступника начальника управління ВНЗ (вищих навчальних закладів) стрілецьких військ Міністерства збройних сил Радянського Союзу (у травні 1952р. вийшов у запас), а не посаду заступника начальника Управління МВС СРСР, як вказано у відповіді Українського інституту національної пам`яті від 23 вересня 2016 року № 01/237 на запит позивача.
66. Крім того, прізвище, ім`я по батькові генерала Кузнецова Павла Григоровича ( 1901-1982 ) відсутнє у Списку осіб, які підпадають під закон про декомунізацію, що створений співробітниками Українського інституту національної пам`яті та розміщений на його офіційному веб-сайті для зручності місцевих громад, які обирають нові імена комуністичним вулицям згідно Закону України «Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди їхньої символіки» та містить прізвища ім`я по батькові історичних діячів, чия діяльність підпадає під дію законів про декомунізацію (список прізвищ осіб, які обіймали керівні посади в комуністичній партії, вищих органах влади та управління СРСР, УРСР, інших союзних або автономних радянських республік; названі співробітники ЧК-ГПУ-НКВД-КГБ, а також діячі комуністичної партії, Жовтневого перевороту 1917 року; також під декомунізацію потрапляють ті, хто встановлював радянську владу в Україні, переслідував учасників боротьби за незалежність України у XX столітті).
67. За таких обставин, колегія суддів погоджується з висновками судів попередніх інстанцій, що перейменування АДРЕСА_1 на АДРЕСА_1 у м. Кривому Розі не суперечить Закону України «Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди їхньої символіки», а також рекомендаціям Українського інституту національної пам`яті. При цьому, у даному випадку мова йде не про зміну етимології існуючої назви, а про зміну назви на честь іншої особи.
68. Також судами першої та апеляційної інстанцій встановлено, що з метою врахування думки громади міста Кривого Рогу щодо нових назв об`єктів топоніміки пропозиції секції погоджувалися з виконавчим комітетом Криворізької міської ради, до облдержадміністрації було направлено лист від 10 травня 2016 року № 3/30-1329 з пропозиціями міського організаційного комітету щодо нових назв топонімів міста, які у переважній своїй більшості збігалися з пропозиціями секції та робочої групи, у тому числі, по  
АДРЕСА_5 . У процесі підготовки розпорядження голови облдержадміністрації від 19 травня 2016 року № 223/0/3-16 «Про перейменування топонімів у населених пунктах області» до управління організаційної роботи апарату облдержадміністрації не надходило листів з пропозиціями від жителів міста Кривого Рогу щодо перейменування АДРЕСА_1.
70. Вказане розпорядження було видано у межах строків встановлених абз. 4 п. 6 ст. 7 Закону № 317-VIII, тобто до 21 травня 2016 року.
71. Враховуючи вищенаведене, колегія суддів погоджується з висновками судів першої та апеляційної інстанцій,  що голова облдержадміністрації при прийнятті спірного розпорядження діяв на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та Законами України «Про місцеві державні адміністрації» та «Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди їхньої символіки», а тому відсутні підстави щодо скасування такого розпорядження.
72. Такі висновки узгоджуються з правовою позицією викладеною у постановах Верховного Суду від 20 грудня 2018 року у справі № 808/2963/16 та від 16 грудня 2019 року у справі № 361/1220/16-а.
73. Колегія суддів вважає вірними висновки судів попередніх інстанцій щодо відсутності підстав для задоволення позовних вимог про скасування рішення Криворізької міської ради від 22 червня 2016 року № 634 «Про внесення змін до рішення міської ради від 24 грудня 2008 року № 2920 «Про впорядкування назв мікрорайонів, майданів, площ, проспектів, бульварів, вулиць, провулків міста» в частині перейменування АДРЕСА_1 на АДРЕСА_1 (номер по порядку 98 додатка), зважаючи на те, що доводи позивача про протиправність вказаного рішення через прийняття його на підставі протиправних оскаржуваних розпорядження міського голови, протоколів, листа та розпорядження голови Дніпропетровської обласної державної адміністрації, не знайшли свого підтвердження під час судового розгляду справи.
74. Також, колегія суддів вважає вірними висновки судів попередніх інстанцій, що оскільки перейменування об`єктів топоніміки м. Кривого Рогу, які підпадають під дію закону про декомунізацію, було здійснено шляхом прийняття головою Дніпропетровської обласної державної адміністрації розпорядження від 19 травня 2016 року №Р-223/0/3-16 «Про перейменування топонімів у населених пунктах області», відсутні підстави для задоволення позовних вимог щодо визнання протиправними дій Міського голови міста Кривого Рогу Дніпропетровської області Вілкула Юрія Григоровича ; Виконавчого комітету Саксаганської районної у місті ради міста Кривого Рогу Дніпропетровської області; Виконавчого комітету Жовтневої районної у місті ради міста Кривого Рогу Дніпропетровської області; Виконавчого комітету Криворізької міської ради Дніпропетровської області; Криворізької міської ради Дніпропетровської області; Дніпропетровської обласної державної адміністрації щодо перейменування у місті Кривому Розі Дніпропетровської області АДРЕСА_1 на АДРЕСА_1, оскільки вказані суб`єкти владних повноважень перейменування АДРЕСА_1 на АДРЕСА_1 не здійснювали та відповідного рішення не приймали.
75. Колегія суддів вважає вірними висновки судів першої та апеляційної інстанцій про необґрунтованість позовних вимог щодо зобов`язання Дніпропетровської обласної державної адміністрації у тримісячний строк, який обчислюється з дня набрання судовим рішенням у цій справі законної сили, в установленому порядку провести громадські слухання та подати на розгляд Верховної Ради України пропозиції щодо перейменування у місті Кривому Розі Дніпропетровської області АДРЕСА_1, з урахуванням рекомендацій Українського інституту національної пам`яті, оскільки перейменування вулиць у містах не належить до конституційних повноважень Верховної Ради України, а віднесено до повноважень Ради міністрів Автономної Республіки Крим, обласних, Київської та Севастопольської міських, районних державних адміністрацій, Верховної Ради Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування.
76. Інші доводи касаційної скарги не спростовують висновків судів попередніх інстанцій і зводяться до переоцінки встановлених судами обставин справи.
77. Відповідно до ч. 1 ст. 36 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» Верховний Суд є найвищим судом у системі судоустрою України, який забезпечує сталість та єдність судової практики у порядку та спосіб, визначені процесуальним законом.
78. У справі «Пономарьов проти України» (заява №       3236/03, Рішення від 03 квітня 2008 року, пункт 40) Європейський суд з прав людини звернув увагу, що право на справедливий розгляд судом, яке гарантовано пунктом 1 статті 6 Конвенції, має розумітися у світлі преамбули Конвенції, у відповідній частині якої зазначено, що верховенство права є спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним із фундаментальних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, який передбачає повагу до принципу res judicata - принципу остаточності рішень суду. Цей принцип наголошує, що жодна зі сторін не має права вимагати перегляду остаточного та обов`язкового рішення суду просто тому, що вона має на меті добитися нового слухання справи та нового її вирішення. Повноваження вищих судових органів стосовно перегляду мають реалізовуватися для виправлення судових помилок та недоліків судочинства, але не для здійснення нового судового розгляду. Перегляд не повинен фактично підміняти собою апеляцію, а сама можливість існування двох точок зору на один предмет не є підставою для нового розгляду. Винятки із цього принципу можуть мати місце лише за наявності підстав, обумовлених обставинами важливого та вимушеного характеру.
79. Частиною 2 статті 6 КАС України передбачено, що суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.
80. Закон України «Про судоустрій і статус суддів» встановлює, що правосуддя в Україні функціонує на засадах верховенства права відповідно до європейських стандартів та спрямоване на забезпечення права кожного на справедливий суд.
81. Відповідно до  статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують як джерело права при розгляді справ положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та протоколів до неї, а також практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини.
82. Суд враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у касаційному провадженні), сформовану, зокрема у справах «Салов проти України» (заява № 65518/01; пункт 89), «Проніна проти України» (заява № 63566/00; пункт 23) та «Серявін та інші проти України» (заява №       4909/04; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain) серія A. 303-A; пункт 29).и повинні діяти вчасно та в належний і послідовний спосіб (рішення у справах «Beyeler v. Italy» № 33202/96, «Oneryildiz v. Turkey» № 48939/99, «Moskal v. Poland» № 10373/05).
83. Згідно з ч. 1 ст. 350 КАС України, суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо визнає, що суди першої та апеляційної інстанцій не допустили неправильного застосування норм матеріального права або порушень норм процесуального права при ухваленні судових рішень чи вчиненні процесуальних дій.
84. За таких обставин, колегія суддів вважає, що рішення судів першої та апеляційної інстанцій є законними і не підлягають скасуванню, оскільки суди, всебічно перевіривши обставини справи, вирішили спір у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин; в них повно відображені обставини, що мають значення для справи, висновки судів щодо встановлених обставин і правові наслідки є правильними, а доводи касаційної скарги їх не спростовують.
85.  Оскільки, суд залишає в силі рішення судів першої та апеляційної інстанцій, то відповідно до ст. 139 КАС України, судові витрати не підлягають новому розподілу.
Керуючись ст. ст. 341, 345, 349, 350, 355, 356, 359 Кодексу адміністративного судочинства України, Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду, -
П О С Т А Н О В И В:
Касаційну скаргу  ОСОБА_1 залишити без задоволення.
Постанову Дніпропетровського окружного адміністративного суду м. Києва від 09 грудня 2016 року та ухвалу Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду від 28 лютого 2017 року залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Судді	С.Г. Стеценко А.І. Рибачук  Л. В. Тацій