Ухвала
 
29 березня 2021 року
м. Київ
справа № 755/16507/19
провадження № 61-2126ск21
Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду: Фаловської І. М. (суддя-доповідач), Карпенко С. О., Мартєва С. Ю.,
розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 03 лютого 2020 року 
та постанову Київського апеляційного суду від 12 листопада 2020 року 
у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа - Головне територіальне управління юстиції 
у місті Києві, про розірвання договору довічного утримання,
ВСТАНОВИВ:
У лютому 2021 року до Верховного Суду надійшла касаційна скарга ОСОБА_1 на рішення Дніпровського районного суду міста Києва 
від 03 лютого 2020 року та постанову Київського апеляційного суду 
від 12 листопада 2020 року.
Касаційна скарга на вищевказані судові рішення надійшла з пропуском строку на касаційне оскарження, передбаченого статтею 390 ЦПК України.
У касаційній скарзі ОСОБА_1 порушує клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження судових рішень з посиланням на те, що строк пропущено з поважних причин.
Також заявник вказує, що копію оскаржуваної постанови апеляційного суду ані ОСОБА_1 , ані його адвокат Назаренко Є. О. не отримували, доказів того, що апеляційний суд дійсно направляв сторонам копії оскаржуваної постанови апеляційного суду або, що вони її отримали, матеріали справи не містять. Адвокатом було направлено до апеляційного суду адвокатський запит щодо направлення копії оскаржуваного судового рішення, на який 02 березня 2021 року було отримано відповідь, що постанова Київського апеляційного суду від 12 листопада 2020 року надіслана до Єдиного державного реєстру судових рішень 29 грудня 
2020 року. Також у відповіді апеляційного суду зазначено, що у Київського апеляційного суду відсутні кошторисні призначення на оплату послуг з пересилання письмової кореспонденції через відділення поштового зв`язку. 
Отже, оскільки у Київського апеляційного суду відсутні кошторисні призначення на оплату послуг з пересилання письмової кореспонденції через відділення поштового зв`язку, а до клопотання про поновлення строку додано постанову Київського апеляційного суду від 12 листопада 2020 року з мокрою печаткою суду, то єдиним шляхом для отримання оскаржуваного судового рішення є отримання його нарочно в канцелярії Київського апеляційного суду.
На підтвердження наведеного заявником надано копії адвокатського запиту з доказами направлення, відповідь Київського апеляційного суду від 02 березня 2021 року, останні сторінки матеріалів справи.
Клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку на касаційне оскарження судових рішень підлягає задоволенню з таких підстав.
Відповідно до частин першої, другої статті 390 ЦПК України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.
Враховуючи, що згідно з пунктом 2 частини четвертої статті 392 ЦПК України докази, які підтверджують дату отримання копії оскаржуваного рішення суду апеляційної інстанції додаються до касаційної скарги за їх наявності, а на час вирішення питання про прийняття касаційної скарги в розпорядженні Верховного Суду немає доказів, що спростовують доводи заявника про не направлення апеляційним судом копії оскаржуваної постанови, суд дійшов висновку про необхідність задоволення клопотання та поновлення ОСОБА_1 строку на касаційне оскарження рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 03 лютого 2020 року 
та постанови Київського апеляційного суду від 12 листопада 2020 року.
Згідно з частиною першою статті 394 ЦПК України, одержавши касаційну скаргу, оформлену відповідно до вимог статті 392 цього Кодексу, колегія суддів у складі трьох суддів вирішує питання про відкриття касаційного провадження (про відмову у відкритті касаційного провадження).
Підстави касаційного оскарження судових рішень визначені у частині другій статті 389 ЦПК України.
Частиною восьмою статті 394 ЦПК України передбачено, що в ухвалі про відкриття касаційного провадження зазначаються підстава (підстави) відкриття касаційного провадження та строк для подання учасниками справи відзиву на касаційну скаргу. Якщо разом з касаційною скаргою подано заяви чи клопотання, суд в ухвалі про відкриття касаційного провадження встановлює строк, протягом якого учасники справи мають подати свої заперечення щодо поданих заяв чи клопотань, якщо інше не передбачено цим Кодексом.
У касаційній скарзі заявник посилається на пункт 1 частини другої статті 389 ЦПК України (суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного 
у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку) як на підставу оскарження судових рішень. 
Також у касаційній скарзі заявник посилається на пункт 4 частини другої статті 389 ЦПК України (судові рішення оскаржуються з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу) як на підставу оскарження судових рішень, а саме зазначає, що суди не дослідили зібрані у справі докази, за умови висновку про обґрунтованість заявлених у касаційній скарзі підстав касаційного оскарження, передбачених пунктами 1, 2, 3 частини другої статті 389 цього Кодексу (пункт1 частини третьої статті 411 ЦПК України).
Отже, наведені в касаційній скарзі доводи містять підстави, передбачені частиною другою статті 389 ЦПК України, для відкриття касаційного провадження.
Відповідно до частини першої статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу. 
У разі необхідності учасники справи можуть бути викликані для надання пояснень у справі.
Керуючись статтями 389, 390, 394, 395, 402 ЦПК України, Верховний Суд 
у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду
УХВАЛИВ:
Клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку на касаційне оскарження судових рішень задовольнити.
Поновити ОСОБА_1 строк на касаційне оскарження рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 03 лютого 2020 року 
та постанови Київського апеляційного суду від 12 листопада 2020 року.
Відкрити касаційне провадження у даній справі.
Витребувати з Дніпровського районного суду міста Києва цивільну справу № 755/16507/19 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа - Головне територіальне управління юстиції у місті Києві, про розірвання договору довічного утримання.
Надіслати учасникам справи копії касаційної скарги та доданих до неї документів, роз`яснити їм право подати відзив на касаційну скаргу, який за формою і змістом має відповідати вимогам статті 395 ЦПК України, у строк, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали. 
Ухвала оскарженню не підлягає.
Судді:                                                                                                І. М. Фаловська
С. О. Карпенко
С. Ю. Мартєв