22-ц/804/856/21 
                                                                                265/8543/19 
                                               
Єдиний унікальний номер 265/8543/19
Номер провадження 22-ц/804/856/21

                                                             П О С Т А Н О В А 
                                                         ІМЕНЕМ      УКРАЇНИ

05 травня 2021 року                                                                                          м. Маріуполь   

Донецький апеляційний суд  у складі  колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:  головуючого судді    Мальцевої Є.Є.,  суддів Баркова В.М., Лопатіної М.Ю., 
сторони: 
позивач -  Акціонерне товариство «ДТЕК Донецькі електромережі»,
відповідач - ОСОБА_1 , 
відповідач - ОСОБА_2 , 
розглянувши в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи апеляційну скаргу представника відповідача  ОСОБА_1 - адвоката Константинової Оксани Миколаївни на рішення Орджонікідзевського  районного суду міста Маріуполя Донецької області від 29 грудня 2020 року, ухвалене  у складі судді Міхєєвої І.М.,  справі за позовом Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем правил користування електричною енергією,
                                                               В С Т А Н О В И В:

07 грудня 2019 року АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» звернулося до суду із позовом до ОСОБА_1 про стягнення вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем правил користування електричною енергією.
В подальшому позивач уточнив позовні вимоги в частині кола належних відповідачів - позов заявлено до ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , як співвласників квартири та споживачів електричної енергії за адресою: АДРЕСА_1 (особовий рахунок № НОМЕР_1 ).
В обґрунтування заявлених вимог посилався на те, що 17 липня 2019 року при перевірці представниками АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» виконання вимог Закону України «Про ринок електричної енергії», Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою КМУ від 14.03.2018 року №312 зі змінами, за вищевказаною адресою було виявлено порушення споживачем зазначених Закону та Правил, що виразилося у самовільному підключенні електроустановок до електромережі, яка не є власністю ОСР, а саме - змонтовано розетку із прихованою електропроводкою, місце самовільного підключення - за щитом обліку. Виявлене порушення було зафіксовано в Акті про порушення ПРРЕЕ №224143 від 17.07.2019 року. Відповідач ОСОБА_1 була присутня при складанні вказаного акту, отримала другий екземпляр акту, додала до нього свої зауваження, чим підтвердила свою згоду щодо факту виявленого порушення. 24 липня 2019 року Акт про порушення ПРРЕЕ №224143 розглянутий комісією АТ «ДТЕК Донецькі електромережі». На підставі акту відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ України від 04.05.2006 року №562 зі змінами, було здійснено розрахунок обсягу та вартості спожитої, але неврахованої електричної енергії внаслідок порушення на загальну суму 79703,71 грн. На адресу споживача ОСОБА_1 було надіслано рекомендованим листом протокол засідання комісії та рахунок на вказану суму, яку до теперішнього часу не погашено. Позивач просив з стягнути з відповідачів заборгованість за спожиту, але невраховану електричну енергію в сумі 79703,71 грн. та відшкодувати судовий збір у розмірі 1921,00 грн..

Рішенням Орджонікідзевського  районного суду міста Маріуполя Донецької області від 29 грудня 2020 року позовні вимоги АТ  «ДТЕК Донецькі електромережі» до  ОСОБА_1 , ОСОБА_2   про стягнення вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем правил користування електричною енергією,   задоволені. Стягнуто з в рівних частках з відповідачів  на користь АТ  «ДТЕК Донецькі електромережі»  заборгованість за спожиту, але необліковану електричну енергію, в розмірі 79703 гривні 71 коп. - тобто по 39851гривні 86 копійок з кожного.
Стягнуто в рівних частках з ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на користь АТ  «ДТЕК Донецькі електромережі» витрати по сплаті судового збору в розмірі 1921 грн :  по 960,50 грн з кожної.
Не погодившись із вказаним рішенням суду, представник відповідача  ОСОБА_1 - адвокат Константинова О.М.  подала апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушенням судом норм матеріального та процесуального права, просить  оскаржуване рішення скасувати та ухвалити нове рішення, яким відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі.

В обґрунтування доводів апеляційної скарги зазначає, що суд неповно встановив обставини справи - застосував невідповідні норми Постанови НКПЕКП від 18.07.2019 року, акт був складений 17.07.2019 року. Суд не прийняв до уваги приписи п.8.2.6. ПРРЕЕ,  відповідно до якого обсяг т необлікованої енергії встановлюється на підставі акту про порушення, а вказаний акт не відповідає вимогам закону. 
Судом не враховано, що Методика визначення  обсягу та вартості електричної енергії застосовується на підставі ПКЕЕ, що втратили чинність   14.03.2018 року. Судом не взято до уваги, що оператор системи визначає вартість та обсяг електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення Правил, на підставі п.8.4.1. глави 8.4 ПРРЕЕ. Тому розрахунок вартості необлікованої електроенергії прийнятий судом з порушенням вимог ЦПК України, оскільки є неналежним, недопустимим і недостатнім доказом.
Крім того, факт порушення Правил відповідачем також не доведений позивачем, і висновки суду в цій частині побудовані на припущеннях. Відеозапис не містить однозначних підтверджень факту порушення, тому що з нього неможливо встановити, що кабель за щитком обліку вилучався. 
Судом не мотивовано, чому не прийнята до уваги заява відповідача про застосування строку позовної давності, і чому обсяг та вартість необлікованої енергії визначені за період більш, ніж три останні роки. 
Вказує, що судом несправедливо розподілені витрати на судовий збір, не  враховано матеріальний стан відповідача ОСОБА_1 ..
Представник АТ  «ДТЕК Донецькі електромережі» надав відзив на апеляційну скаргу, просив рішення суду залишити без змін, апеляційну скаргу представника відповідача - без задоволення. Вказує, що судом правильно і повно встановлені обставини справи. Позиція  відповідача  щодо неправильності нарахування розміру шкоди  не ґрунтується на положеннях Методики визначення об`єму та вартості недонарахованої електричної енергії, затвердженої Постановою НКРЕКП України №562 від 04.05.2006 року. Норми матеріального права судом застосовані правильно, докази досліджені об`єктивно, і висновки суду відповідають встановленим обставинам. 
Представник відповідача   ОСОБА_1 - адвокат Константинова О.М.  подала до суду письмові пояснення до власної  апеляційної скарги,  які по суті є доповненнями до апеляційної скарги. Згідно з ч.1 статті 364 ЦПК України  особа, яка подала апеляційну скаргу, має право доповнити чи змінити її протягом строку на апеляційне оскарження. Доповнення до апеляційної скарги подані представником після спливу строку на апеляційне оскарження. Можливість надання пояснень на відзив на апеляційну скаргу особою, що подала скаргу, ЦПК України не передбачена. Частиною 5 статті 368 ЦПК України, на яку посилається представник, зазначено, що після доповіді судді-доповідача пояснення дає особа, яка подала апеляційну скаргу, при цьому  положення даної норми регулюють порядок розгляду справи з викликом сторін. 05 березня 20121 року апеляційним судом відкрито апеляційне провадження у справі, вирішено розгляд справи провести в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, без повідомлення сторін; вирішено копію ухвали та апеляційної скарги направити учасникам справи; встановлений  для подання відзиву на апеляційну скаргу, який дотриманий позивачем. 25 березня 20121 року справа призначена до розгляду в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.  
Відповідно до ч.13 ст.7, ч.ч. 1,3 ст.368, ч.1 ст.369 ЦПК України справа розглядається апеляційним судом в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, без повідомлення учасників справи. 

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши законність і обґрунтованість  рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги та вимог, заявлених у суді першої інстанції, колегія суддів  вважає, що апеляційна скарга не  підлягає   задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ст. 367 ЦПК України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.
Відповідно до вимог ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.
Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.
Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені у постановах Верховного Суду.

Судом встановлено та підтверджується матеріалами справи, що квартира АДРЕСА_1 належить на праві спільної часткової власності ОСОБА_1 (1/2 частка), ОСОБА_2 (нині ОСОБА_2 )  (1/4 частка) та неповнолітньому ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (1/4 частка). (а.с. 55-56).
Відповідно до Договору про користування електричною енергією від 21 грудня 2013 року №2527-24, укладеним між ОСОБА_1 та ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго», останнє надає послуги з електропостачання по АДРЕСА_1 . (а.с.43-44).
Правовідносини з постачання фізичним особам електричної енергії регулюються ст. 714 ЦК України, Законом України «Про ринок електричної енергії» від 13.04.2017 року №2019-VIII, Правилами роздрібного ринку електричної енергії (далі - Правила), які затверджені постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14.03.2018 року № 312, Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією (далі - Методика), яка затверджена постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04.05.2006 року №562 (діяла на час виявлення порушення).
Частиною 1 статті 714 ЦК України передбачено, що за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.
Відповідно до статті 77 Закону України від 13 квітня 2017 року №2019-VIII «Про ринок електричної енергії» учасники ринку, в тому числі споживачі, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом. Правопорушеннями на ринку електричної енергії є, зокрема, крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку.
Згідно з п. п. 1-4, 19-20 п. 5.5.5 Правил, споживач електричної енергії зобов`язаний користуватися електричною енергією виключно на підставі договору (договорів); сплачувати за електричну енергію та надані йому послуги відповідно до укладених договорів; за умови неповної оплати за спожиту електричну енергію припинити власне електроспоживання відповідно до умов договору; здійснювати оплату рахунків, виставлених на підставі актів про порушення цих Правил та умов договору, своєчасно вживати відповідних заходів для усунення виявлених порушень, не допускати безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу (основному споживачу), у разі виявлення безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача.
Пунктом 8.2.5 Правил передбачено, що у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача або представника споживача оформлюється акт про порушення. 
Як встановлено судом, 17 липня 2019 року представниками АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» ОСОБА_8, ОСОБА_6 та ОСОБА_9 при перевірці вимог Закону «Про ринок електричної енергії», Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою КМУ від 14.03.2018 року №312, за адресою: АДРЕСА_1 було виявлено порушення споживачем ОСОБА_1 зазначених Закону та Правил.
Відповідно до Акту № 224143 від 17.07.2019 року, складеного за результатами технічної перевірки, порушення виразилося у самовільному підключенні електроустановок до електромережі, яка не є власністю оператора системи розподілу, виявити яке при проведені контрольного огляду приладу обліку представники позивача не мали можливості, а саме змонтовано розетку із прихованою електропроводкою, місце самовільного підключення - за щитом обліку. При включенні навантаження в дану розетку (мікрохвильова піч) диск електричного лічильника не обертався. При відключенні нульового запобіжника навантаження в розетці було. Електрична енергія споживалась, але електролічильником не обліковувалась. (а.с.6-7).
Для з`ясування обставин складання акту про порушення, судом були допитані свідки ОСОБА_6 , ОСОБА_8 , які надали детальні  пояснення про проведення перевірки, під час якої було встановлено порушення відповідачем правил споживання електроенергії.  
Судом досліджувався відеозапис до Акту №224143 від 17.07.2019 року, на якому зафіксовано момент виявлення представниками позивача під час проведення технічної перевірки за місцем проживання відповідача порушення Правил, суть якого відображена в акті. (а.с.123).
У зв`язку з цим  суд прийшов до висновку про те, що законність  складання акту відповідачем ОСОБА_1 та її представником не спростовано. 
Перевіривши справу, колегія суддів не може не погодитися із позицією суду першої інстанції, оскільки вона цілком ґрунтується на фактичних встановлених судом обставинах і наданих позивачем доказах, які є достатніми.  

Суд першої інстанції також перевіряв доводи представника відповідача щодо невідповідності Акту про порушення №224143 від 17.07.2019 року за своєю формою та змістом вимогам 8.2.5 Правил.
Згідно з пунктом 8.2.5 Правил, в редакції від 28.12.2018 року, чинній на момент виявлення порушення, в акті про порушення мають бути зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих Правил або методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором, та вихідні дані, необхідні для визначення обсягу необлікованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. За необхідності в акті зазначаються заходи, яких необхідно вжити для усунення допущених порушень. Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві. Акт про порушення підписується представником оператора системи та споживачем або представником споживача.
У разі відмови споживача або представника споживача підписати акт про порушення в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт про порушення вважається дійсним, якщо він підписаний уповноваженим представником оператора системи та двома незаінтересованими особами (представник житлово-експлуатаційної організації, балансоутримувача або управителя будинку, виборна особа будинкового, вуличного, квартального чи іншого органу самоорганізації населення або представник органу місцевого самоврядування, інший споживач тощо) за умови посвідчення їх осіб. Споживач має право подати пояснення і зауваження щодо змісту акту про порушення та викласти мотиви своєї відмови від його підписання, які зазначаються в акті про порушення або надаються (надсилаються) оператору системи окремим письмовим повідомленням.
При цьому форма, згідно з якою має складатися акт про порушення, цією редакцію Правил не встановлена. Додаток 8 «АКТ про порушення», на який посилається представник відповідача, було включено до Правил відповідно до Постанови НКРЕКП від 18.07.2019 року №1525, яка набула чинності 27.07.2019 року, тобто вже після виявлення порушення та оформлення акту про порушення.
Зі змісту Акту №224143 від 17.07.2019 року вбачається, що в ньому викладена суть вчиненого порушення, зазначена інформація, яка характеризує прилад обліку електроенергії споживача, акт містить графічне зображення схеми електропостачання на час виявлення порушення з відповідними позначеннями, а також усі технічні дані, виявлені під час перевірки, які необхідні та достатні для проведення нарахування обсягу та вартості необлікованої електроенергії за даним видом порушення. Акт підписаний представниками енергопостачальника та споживачем.
Зафіксоване в акті порушення відповідає підпункту 6 пункту 3.1. Методики № 562 - самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів, що не є власністю енергопостачальника. Відсутність в тексті акту посилання на вказаний пункт, на переконання суду, не є підставою для визнання акту неналежним доказом.
Відповідач ОСОБА_1 своїм підписом в акті засвідчила, що вона ознайомилась з його змістом, зауваження не вносила. 
З відеозапису до Акту №224143 від 17.07.2019 року судом  встановлено, що споживачу ОСОБА_1 при проведенні технічної перевірки представниками АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» було продемонстровано та детально роз`яснено суть виявленого порушення, будь-яких зауважень з її боку не надходило. 
Крім того, в п.4 акту зазначено про вилучення зразку проводу, опломбування його в пакет для дослідження,  що також спростовує і доводи апеляційної скарги про те, що судом не встановлено повністю обставини справи стосовно наявності факту порушення правил споживання енергії з боку відповідача. 
Колегія  суддів вважає правильними висновки суду, оскільки в рішенні мотивовано, на підставі діючих норм закону,  спростовані заперечення представника відповідача стосовно невідповідності складеного акту вимогам законодавства. Тому аналогічні доводи апеляційної скарги колегією суддів не приймаються, оскільки вони були предметом перевірки суду першої інстанції, їм судом надана правова оцінка, з якою апеляційний суд погоджується. 
З цих підстав також не є слушними доводи апеляційної скарги про те, що судом беззаперечно не встановлено факт порушення прави споживання електроенергії з боку відповідача, оскільки колегія суддів вважає встановленим судом першої інстанції факт порушення і  правомірність складення акту про порушення. 
При вирішенні питання стосовно  розміру нарахованої суми за спожиту та необліковану електроенергію, суд керувався п. п. 8.2.6., 8.2.7. Правил, згідно з якими,  на підставі акту про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Споживач має бути повідомлений оператором системи про місце, час і дату засідання комісії не пізніше ніж за 7 календарних днів до призначеної дати засідання. Акт про порушення, не розглянутий у визначеному цими Правилами порядку протягом 60 календарних днів від дня його складення, вважається недійсним та підлягає скасуванню (крім випадків необхідності проведення експертизи пломб, індикаторів та/або засобу вимірювальної техніки електричної енергії для встановлення факту порушення). Рішення комісії оформлюється протоколом, копія якого видається споживачу. У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії. В такому разі разом з протоколом споживачу надаються розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії з посиланням на відповідні пункти методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором, та розрахункові документи для оплати необлікованої електричної енергії та/або збитків. Кошти за необліковану електричну енергію та суми збитків перераховуються споживачем на поточний рахунок оператора системи. Споживач має оплатити розрахункові документи за необліковану електричну енергію протягом 30 календарних днів від дня отримання рахунка. У разі незгоди споживача з фактом крадіжки електричної енергії та відмови від сплати вартості необлікованої електричної енергії оператор системи звертається з позовом до суду для підтвердження факту викрадення електричної енергії та стягнення вартості необлікованої електричної енергії. Спірні питання, які виникають між сторонами при складанні акту про порушення, при визначенні розміру суми збитків, належної до оплати, а також при здійсненні платежів, вирішуються у судовому порядку.
Відповідно до п. 8.2.4. Правил, у разі виявлення представниками оператора системи пошкоджень чи зриву пломб та/або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів, самовільних підключень до електричних мереж розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором. 
Зі справи вбачається, що 24 липня 2019 року відбулось засідання Маріупольської РЕС з розгляду Акту про порушення №224143 від 17.07.2019 року. Відповідач ОСОБА_1 була своєчасно запрошена на засідання комісії, що підтверджується актом, мала змогу надати свої пояснення з приводу виявленого порушення, однак зазначеним правом не скористалась. Рішенням комісії, оформленим протоколом №1286 від 24.07.2019 року, на підставі акту відповідно до підпункту 6 пункту 3.1 Методики № 562 було здійснено нарахування відповідачу ОСОБА_1 обсягу та вартості необлікованої електроенергії за формулою 2.7 (згідно з пунктом 3.5 Методики) за період з 17.07.2016 року по 17.07.2019 року в розмірі 79703 грн. 71 коп. (а.с.11-13).
26 липня 2019 року копія протоколу засідання комісії та рахунок для сплати нарахованої суми боргу надіслано на адресу ОСОБА_1 , про отримання яких свідчить поштове повідомлення. (а.с.14-15).
Доводи апеляційної скарги про неправомірність використання Методики при здійсненні зазначеного розрахунку, у зв`язку із втратою нею чинності, також були предметом дослідження і аналізу суду першої інстанції.  
Так, у рішенні зазначено, що Постанова НКРЕКП №1525 від 18.07.2019 року, на яку посилається представник відповідача та згідно з пунктом 3 якої визнано такою, що втратила чинність, постанову НКРЕКП від 04.05.2006 року №562 «Про затвердження Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією», набрала чинності 27.07.2019 року, тобто з дня, наступного за днем її опублікування в офіційному друкованому виданні - газеті «Урядовий кур`єр».
Таким чином, на день виявлення порушення та складання акту, а також проведення розрахунку обсягу та вартості необлікованої енергії були чинними положення Методики за № 562. Такі обставини вочевидь вказують на безпідставність твердження апеляційної скарги про те, що судом неправильно застосовано розрахунок збитків, виконаний  позивачем. 
Зі змісту оскарженого рішення  також вбачається що судом ретельно і об`єктивно перевірений алгоритм нарахування суми збитків, і підстави, зазначені Методикою, які вказують на те, що виявлене у відповідача порушення відповідає підпункту 6 пункту 3.1.  Методики, а також те, що вартість електричної енергії, оплаченої ОСОБА_1 за період порушення є значно меншою вартості нарахованої необлікованої електричної енергії, тому  в даному випадку підлягає застосуванню абзац третій пункту 3.7 Методики, а саме «інший випадок», коли споживачу виписується рахунок на всю розраховану суму. Період порушення при проведенні розрахунку обсягу та вартості необлікованої енергії, визначений позивачем з 17 липня 2016 року по 17 липня 2019 року, а вартість електричної енергії, оплаченої ОСОБА_1 відповідно до поданих нею квитанцій зокрема за серпень та вересень 2019 року, не входить у періоду порушення, а тому не враховується. 

Доводи апеляційної скарги про пропуск позивачем строку давності до частини позовних вимог також не є слушними. 
Статтею 257 Цивільного кодексу України встановлено загальну позовну давність тривалістю у три роки.
Згідно з частиною 1 статті 261 Цивільного кодексу України перебіг позовної давності починається від дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила.
Спірний Акт порушення ПРРЕЕ №224143 складений 17.07.2019 року, отже позивачу стало відомо про порушення свого права саме у зазначену дату. Позовна заява надійшла до суду 07.12.2019 року. 
Таким чином  АТ «ДТЕК Донецькі електричні мережі» звернулося з позовом до суду в межах трирічного строку, а відтак підстав для відмови у задоволенні позову, з зазначених підстав немає.
Ці доводи також були предметом обговорення суду першої інстанції, і скарга  відповідача в цій частині зводиться до незгоди з рішенням без будь-якого правового обгрунтування. Так, представник відповідача вказує на необхідність застосування до розрахунку суми вартості необлікованої енергії, виходячи з загальних норм про  трирічну позовну давність, і не враховує, що йдеться про розрахунок збитків, проведений за спеціальною Методикою для таких розрахунків, а не про щомісячні платежі споживача електроенергії. 
Враховуючи обставини справи, норми закону, суд прийшов до правильного і логічного до висновку, що 17 липня  2019 року в будинку відповідачів зафіксовано місце виявленого самовільного підключення відповідачами, що було виявлено представниками позивача під час проведення технічної перевірки, і відповідачем це не спростовано ані в ході розгляду справи в суді першої інстанції, ані в апеляційній скарзі. 

Доводи апеляційної скарги зводяться до незгоди з рішенням суду, хоча були предметом аналізу суду першої інстанції, судом перевірені, мотивовано відхилені,  аргументація суду достатньо  наведена в оскарженому  рішенні. 
З урахуванням норм матеріального права, положень Правил роздрібного ринку електричної енергії,  суд першої інстанції,  з яким погоджується  апеляційний суд, прийшов до правильного висновку про наявність  підстав для покладення відповідальності за виявлене порушення правил користування електричною енергією на відповідачів саме в визначеному судом розмірі,  як споживачів та фактичних власників житлового приміщення, до якого надавались послуги з електропостачання. 
Така позиція цілком узгоджується із висновками Верховного Суду, викладеними в постанові від 14.01.2020 року у справі № 910/17955/17, провадження  № 12-137гс19.  
Доводи апеляційної скарги  відповідача  на незаконність судового рішення у зв`язку з порушенням норм матеріального права, що потягнуло невірний розрахунок заборгованості,  не є слушними, суперечать змісту оскарженого рішення, з якого вбачається, що суд першої інстанції правильно визначився з характером спірних правовідносин та нормою матеріального права, яка підлягає застосуванню, повно, всебічно та обґрунтовано встановив обставини справи, надав належну оцінку наявним у справі доказам, у результаті чого ухвалив законне й обґрунтоване рішення, яке відповідає вимогам ст.ст. 263, 264 ЦПК України. 
Твердження відповідача ОСОБА_1 про те, що суд несправедливо стягнув з неї суму судового збору в повному обсязі, не зменшив її з урахуванням її матеріального стану, не є підставою для скасування або зміни оскарженого рішення, оскільки зменшення суми судового збору є правом суду, а не обов`язком (ст.136 ЦПК України, ст. 8 Закону України «Про судовий збір»). 
Відповідно до ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Таким чином, переглядаючи справу відповідно до вимог ст. 367 ЦПК України в межах доводів апеляційної скарги та вимог, заявлених в суді першої інстанції, колегія суддів не вбачає апеляційних підстав для скасування чи зміни рішення суду першої інстанції, у зв`язку з чим апеляційна скарга представника відповідача задоволенню не підлягає. 

Керуючись  ст.374, 367, 375, 381,382  ЦПК України, апеляційний суд 
                                                            П О С Т А Н О В И В :
Апеляційну скаргу представника відповідача  ОСОБА_1 - адвоката Константинової Оксани Миколаївни   залишити без задоволення.  
Рішення Орджонікідзевського  районного суду міста Маріуполя Донецької області від 29 грудня 2020 року залишити без змін. 
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня прийняття і касаційному оскарженню не підлягає, крім випадків, передбачених п.2 ч.3 ст.389 ЦПК України.
Повний текст постанови складений 05 травня 2021 року. 

Судді                                                                                          Є.Є. Мальцева

                                                                                         
                                                                                                    В.М. Барков

                                                                                                   М.Ю. Лопатіна