УХВАЛА

31 травня 2021 року 
м. Київ
справа № 520/14170/19
адміністративне провадження № К/9901/18800/21
Колегія суддів Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду:
судді-доповідача - Яковенка М. М.,
суддів - Дашутіна І. В., Шишова О. О.,
розглянувши касаційну скаргу Державної податкової служби України на постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 03 листопада 2020 року у справі № 520/14170/19 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Агротехнік" до Державної податкової служби України, Головного управління ДПС у Харківській області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії, 
ВСТАНОВИВ:
Товариство з обмеженою відповідальністю "Агротехнік", звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом, в якому просило:
- визнати незаконними дії щодо списання та подальшого не поновлення показника реєстраційного ліміту (сума податку, на яку платник податку має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригувань в Єдиному реєстрі податкових накладних) в розмірі 1156568,00 грн. в Системі коригування електронного адміністрування ПДВ;
- зобов`язати відновити показник реєстраційного ліміту ПДВ шляхом збільшення реєстраційного ліміту в розмірі 1156568.0 (сума податку, на яку платник податку має право зареєструвати податкові накладні та /або розрахунки коригувань в Єдиному реєстрі податкових накладних) в Системі коригування електронного адміністрування ПДВ, які були раніше наявні.
Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 11 березня 2020 року у задоволені позову відмовлено.
Постановою Другого апеляційного адміністративного суду від 03 листопада 2020 року, скасовано рішення Харківського окружного адміністративного суду від 11 березня 2020 року по справі № 520/14170/19 та прийнято нову постанову, якою позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Агротехнік" до Державної податкової служби України, Головного управління ДПС у Харківській області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії задоволено.
Визнано незаконними дії щодо списання та подальшого не поновлення показника реєстраційного ліміту (сума податку, па яку платник податку має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригувань в Єдиному реєстрі податкових накладних) в розмірі 1156568,00 грн. в Системі коригування електронного адміністрування ПДВ.
Зобов`язано Державної податкової служби України відновити показник реєстраційного ліміту ПДВ шляхом збільшення реєстраційного ліміту в розмірі 1156568,00 (сума податку, на яку платник податку має право зареєструвати податкові накладні та /або розрахунки коригувань в Єдиному реєстрі податкових накладних) в Системі коригування електронного адміністрування ПДВ, які були раніше наявні.
Не погоджуючись з рішеннями суду апеляційної інстанції, 24 травня 2021 року від скаржника надійшла касаційна скарга.
Перевіряючи касаційну скаргу на відповідність вимогам процесуального закону, Суд дійшов висновку про залишення її без руху з наступних підстав.
Відповідно до ч. 4 ст. 330 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) до касаційної скарги, зокрема, додається документ про сплату судового збору.
Згідно ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.
Пунктом 3 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що за подання до адміністративного суду касаційної скарги на рішення суду, заяви про приєднання до касаційної скарги на рішення суду сплачується 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, але не більше 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Відповідно до пп. 1 п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» в редакції, чинній на час звернення позивача до суду, за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано суб`єктом владних повноважень, юридичною особою, розмір судового збору складав 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано суб`єктом владних повноважень, юридичною особою або фізичною особою-під, розмір судового збору складав 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб. 
Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2019 рік» визначено, що станом на 01 січня 2019 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 1921,00 грн.
Позов у цій справі заявлено юридичною особою у 2019 році, який містить дві вимоги немайнового характеру.
Таким чином, ставка судового збору, що підлягає сплаті за звернення з цією касаційною скаргою, складає 7684,00 грн (3842,00х200%), але не більше 20 розмірів прожиткового мінімум для працездатних осіб).
Скаржник до касаційної скарги документ про сплату судового збору не додав, проте просить відстрочити сплату судового збору до ухвалення рішення у справі в зв`язку з відсутністю коштів.
За приписами ч. 1 ст. 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.
Відповідно до ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:
1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або
2) позивачами є:
а) військовослужбовці;
б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;
в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда;
г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;
ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або
3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.
Частиною другою цієї ж статті закріплено, що суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.
Отже, наведеною нормою встановлено чіткий і вичерпний перелік умов, а також суб`єктних та предметних критеріїв, за наявності яких, з огляду на майновий стан сторони, Суд може, зокрема відстрочити сплату судового збору, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, або звільнити від сплати такого збору.
Слід відзначити, що відсутність коштів у сторони входить до предмета доказування і, відповідно, має бути підтверджений належними і допустимими, у розумінні ст. 73, 74 КАС України, доказами.
Наведення доводів, обґрунтування пов`язаних з цим обставин, які свідчать про неможливість або утруднення в здійсненні сплати судового збору, а також подання доказів на підтвердження відсутності коштів на сплату судового збору у встановленому законодавством порядку, розмірі і в строки покладається на особу, яка подає скаргу.
Отже, за наведених обставин, у задоволенні клопотання про відстрочку сплати судових витрат належить відмовити.
Також, як слідує з матеріалів касаційної скарги, що оскаржуване судове рішення суду апеляційної інстанції ухвалено 03 листопада 2020 року, а касаційну скаргу подано до поштового відділення 20 травня 2021 року, тобто з пропуском строку на касаційне оскарження.
У прохальній частині касаційної скарги скаржник просить поновити строк на касаційне оскарження та зазначає, що повний текст постанови Другого апеляційного адміністративного суду 03 листопада 2020 року ним було отримано 20 квітня 2021 року, водночас доказів на підтвердження дати вручення постанови суду апеляційної інстанції (розписки про отримання, рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення, конверту з відмітками поштової установи тощо) до касаційної скарги не долучено.
Згідно ч. 1 ст. 329 КАС України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення, у разі якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Відповідно до ч. 2 ст. 329 КАС України учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.
Згідно ч. 3 ст. 329 КАС України встановлено, що строк на подання касаційної скарги також може бути поновлений у разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених частиною п`ятою статті 333 цього Кодексу.
Згідно з ч. 3 ст. 332 КАС України касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених ст. 329 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строків або вказати інші підстави для поновлення строку.
Частиною 2 ст. 332 КАС України встановлено, що до касаційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених ст. 330 цього Кодексу, застосовуються положення ст. 169 цього Кодексу.
За таких обставин, відповідно до правил наведеної норми процесуального закону касаційна скарга підлягає залишенню без руху з установленням скаржнику строку для надання відповідних доказів, що підтверджують наведені доводи обставини щодо поважності пропуску строку на касаційне оскарження (розписки про отримання, рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення, конверту з відмітками поштової установи тощо) та документ про сплату судового збору.
Реквізити для сплати судового збору: отримувач коштів: ГУК у м. Києві/Печерський район/22030102; рахунок отримувача: UA288999980313151207000026007; код ЄДРПОУ: 37993783; код банку отримувача: 899998; банк отримувача: Казначейство України (ЕАП); код класифікації доходів бюджету: 22030102 «Судовий збір (Верховний Суд, 055)»; призначення платежу: *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________(ПІБ чи назва установи, організації позивача), на рішення від ______ (дата оскарження справи) по справі _________(номер справи), ВЕРХОВНИЙ СУД (Касаційний адміністративний суд) (назва суду, де розглядається справа).
Керуючись ст. 329, 332 Кодексу адміністративного судочинства України, Суд
УХВАЛИВ:
Відмовити в задоволені клопотання Державної податкової служби України про відстрочення сплати судового збору.
Відмовити у задоволені клопотання Державної податкової служби України про поновлення строку на касаційне оскарження постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 03 листопада 2020 року у справі № 520/14170/19.
Касаційну скаргу Державної податкової служби України  на постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 03 листопада 2020 року у справі № 520/14170/19 залишити без руху.
Установити скаржнику десятиденний строк з дня вручення копії цієї ухвали для усунення недоліків касаційної скарги.
Роз`яснити, що у разі невиконання вимог цієї ухвали, а також у разі, якщо наведені скаржником підстави для поновлення строку касаційного оскарження будуть визнання судом неповажними, у відкритті касаційного провадження буде відмовлено.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач                                                                                          М. М. Яковенко

Судді                                                                                                              І. В. Дашутін

О. О. Шишов