Ухвала                                                  
19 травня 2021 року
м. Київ
справа № 753/13082/15
провадження № 61-19634св20
Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду:
головуючого - Синельникова Є. В.,
суддів: Білоконь О. В., Осіяна О. М., Хопти С. Ф., Шиповича В. В. (суддя-доповідач),
учасники справи:
позивач -ОСОБА_1 ,
відповідач  -ОСОБА_2 ,
треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору: публічне акціонерне товариство «Укрсоцбанк», ОСОБА_3 , 
розглянув у порядку спрощеного позовного провадження клопотання ОСОБА_1 та представника ОСОБА_2 - адвоката Норова Гліба Олександровича про розгляд у судовому засіданні з викликом учасників справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору: публічне акціонерне товариство «Укрсоцбанк», ОСОБА_3 , про визнання майна особистою приватною власністю та поділ майна подружжя, усунення перешкод у користуванні житловим приміщенням за касаційною скаргою ОСОБА_2 , в інтересах якого діє адвокат Норов Гліб Олександрович, на рішення Дарницького районного суду міста Києва, у складі судді Шклянки М. П., від 11 грудня 2017 року та постанову Київського апеляційного суду, у складі колегії суддів: Гаращенка Д. Р., Борисової О. О., Пікуль А. А., від 27 жовтня 
2020 року,
ВСТАНОВИВ:
У червні 2015 року ОСОБА_1 звернулась до суду із позовом до 
ОСОБА_2 про усунення перешкод у користуванні житловим приміщенням, а у липні 2015 року ОСОБА_1 звернулась до суду із позовом до ОСОБА_2 про визнання майна особистою приватною власністю та поділ майна подружжя. 
Рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 11 грудня 2017 року позов ОСОБА_1 було задоволено, визнано право особистої приватної власності ОСОБА_1 на 35/100 частки квартири 
АДРЕСА_1 , визнано частку 65/100 квартири 
АДРЕСА_1 спільною сумісною власністю подружжя, поділено спільно нажите майно між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , в порядку поділу виділено у власність ОСОБА_2 майно на загальну суму 
973 784 грн, а у власність ОСОБА_1 майно на загальну суму 1 076 011,30 грн, стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 51 113,65 грн грошової компенсацію за різницею вартості спільного майна подружжя, зобов`язано ОСОБА_2 не чинити ОСОБА_1 перешкод у здійсненні нею права користування квартирою 
АДРЕСА_1 передавши при цьому ключі від вхідних дверей квартири. Вирішено питання розподілу судових витрат.
Постановою Київського апеляційного суду від 27 жовтня 2020 року апеляційну скаргу ОСОБА_2 задоволено частково, рішення Дарницького районного суду м. Києва від 11 грудня 2017 року в частині вирішення позовних вимог про поділ спільного сумісного майна подружжя скасовано та ухвалено в цій частині нове рішення про часткове задоволення позову, визнано спільною сумісною власністю подружжя ОСОБА_1 та ОСОБА_2 майно загальною вартістю 1 652 883,85  грн, у порядку поділу спільного сумісного майна подружжя визнано особистою приватною власністю ОСОБА_1 майно загальною вартістю 653 859 грн та ОСОБА_2 майно загальною вартістю 
999 024,85 грн, стягнуто з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_4 компенсацію вартості частки у спільному майні у розмірі 172 582,93 грн. В частині вирішення позовних вимог про визнання майна особистою власністю та усунення перешкод у користуванні житловим приміщенням рішення суду першої інстанції залишено без змін.
У грудні 2020 року засобами поштового зв`язку представник ОСОБА_2 - адвокат Норов Г. О. подав касаційну скаргу на рішення Дарницького районного суду міста Києва від 11 грудня 2017 року та постанову Київського апеляційного суду від 27 жовтня 2020 року в справі № 753/13082/15-ц, в якій просить оскаржені судові рішення скасувати і ухвалити нове рішення про відмову в задоволені позовних вимог ОСОБА_1 .
Ухвалою Верховного Суду від 18 лютого 2021 року відкрито касаційне провадження в указаній справі та витребувано її матеріали із суду першої інстанції. Відмовлено у задоволенні клопотання заявника про зупинення виконання та дії оскаржених судових рішень.
У березні 2021 року справа надійшла до Верховного Суду.
Ухвалою Верховного Суду від 13 травня 2021 року справу призначено до розгляду у складі колегії із п`яти суддів в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.
Безпосередньо в касаційній скарзі, поданій представником ОСОБА_2 та відзиві ОСОБА_1 викладено клопотання про розгляд справи в судовому засіданні з викликом її учасників.
Клопотання не підлягають задоволенню з наступних підстав.
Частиною третьою статті 3 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) визначено, що провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.
Процедура допуску скарг до розгляду та провадження виключно з питань права, на відміну від того, що стосується питань фактів, може відповідати вимогам статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, навіть якщо скаржнику не була надана можливість бути особисто заслуханим судом касаційної інстанції, за умови, якщо відкрите судове засідання проводилось у суді першої інстанції і якщо суди вищої інстанції не мають повноважень встановлювати факти справи, а тільки тлумачити відповідні юридичні норми.
Частиною першою статті 402 ЦПК України передбаченого, що у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу. У разі необхідності учасники справи можуть бути викликані для надання пояснень у справі.
Питання виклику учасників справи для надання пояснень у справі вирішується Верховним Судом з огляду на наявність необхідності у таких поясненнях.
Положення частин п`ятої та шостої статті 279 ЦПК України, якою врегульовано порядок розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження в суді першої інстанції, не застосовуються при касаційному розгляді, оскільки суд касаційної інстанції перевіряє правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права та не вирішує питань доказування у справі і не встановлює обставин справи.
Відповідно до частини тринадцятої статті 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.
Оскільки судом касаційної інстанції у межах касаційного провадження не приймалось рішення про виклик учасників справи для надання пояснень у справі, і такої необхідності колегія суддів не вбачає, то підстав для розгляду справи з викликом учасників справи суд касаційної інстанції не знаходить. Повідомлення учасників справи про час і місце розгляду справи здійснено шляхом розміщення інформації на офіційному веб-порталі судової влади.
Керуючись статтею 402 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду
УХВАЛИВ:
Відмовити у задоволенні клопотання  ОСОБА_1 та представника ОСОБА_2 - адвоката Норова Гліба Олександровича про розгляд у судовому засіданні з викликом учасників справи касаційної скарги  ОСОБА_2 , в інтересах якого діє адвокат Норов Гліб Олександрович, на рішення Дарницького районного суду міста Києва 
від 11 грудня 2017 року та постанову Київського апеляційного суду від 27 жовтня 
2020 року у справі № 753/13082/15.
Ухвала набирає законної сили з моменту прийняття і оскарженню не підлягає.
Головуючий Судді:  	Є. В. Синельников О. В. Білоконь О. М. Осіян С. Ф. Хопта В. В. Шипович