ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 червня 2021 року	Львів	Справа № 465/6676/16-а пров. № А/857/10907/21	

Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі колегії суддів:
головуючого судді Судової-Хомюк Н.М.,
суддів Сеник Р.П., Хобор Р.Б.,
за участі секретаря судового засідання Гром І.І.,
представника позивача:  
представника відповідача:  

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Львові апеляційну скаргу Інспекції Державного архітектурно-будівельного контролю у м.Львові на рішення Франківського районного суду міста Львова від 20 січня 2021 року у справі № 465/6676/16-а за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Інспекції Державного архітектурно-будівельного контролю у м.Львові про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення,-
суддя в 1-й інстанції – Мартьянова С.М.,
час ухвалення рішення – не зазначено,
місце ухвалення рішення - м. Львів,
дата складання повного тексту рішення – не зазначено,-

                                                    В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 (далі також ОСОБА_1 , позивач) звернулась в суд з адміністративним позовом до Інспекції Державного архітектурно-будівельного контролю у м.Львові (далі також Інспекція ДАБІ у м. Львові, Інспекція, відповідач) та просила поновити строк для звернення до суду, скасувати постанову № 07 вих.2376/92 по справі про адміністративне правопорушення від 11.06.2016 року, винесену начальником інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові Цабак Володимиром Ярославовичем про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.1, ч.7, ч. 16, ч.17 ст. 96 КУпАП у вигляді штрафу в розмірі 6800 грн. та закрити провадження у справі. Зупинити стягнення з ОСОБА_1 на підставі постанови про адміністративне правопорушення
В обґрунтування вимог зазначає, що будівництво здійснювалось відповідно до розробленого робочого проекту, затвердженого головним архітектором проекту ОСОБА_2 та з дотриманням вимог проекту, а саме проводились підготовчі роботи для встановлення залізобетонної підпірної стіни на відстані від будинку 1.5м або влаштування ряду набивних паль для стримування тиску ґрунту. Вважає, що оскаржувана постанова є незаконною, оскільки в її діях відсутній склад адміністративного правопорушення. Реконструкція квартири виконувалась з додержанням чинного законодавства та здійснювалась в межах існуючої будівлі, а зауваження, викладені в акті від 26.09.2016 року є безпідставними. 
Крім того, позивач звертає увагу на те, що протоколи про адміністративні правопорушення від 26.09.2016 року складені з порушенням вимог законодавства, а саме статей 254, 256 КУпАП, оскільки складені за її відсутності, а зазначена у протоколі інформація про те, що вона відмовилась від підпису, не відповідає дійсності.
Рішенням Франківського районного суду міста Львова від 20 січня 2021 року позовні вимоги задоволено. Поновлено строк на оскарження постанови про адміністративне правопорушення від 11.10.2016 року №07-вих-2376/92. Скасовано постанову про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , що винесена 11.10.2016 року №07-вих-2376/92начальником інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові Цабак Володимиром Ярославовичем, щодо адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1, ч.7, ч.16, ч.17 ст. 96 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 6 800 гривень.
Стягнуто з Державної архітектурно-будівельної інспекції України за рахунок її бюджетних асигнувань судовий збір на користь держави в розмірі 551 грн. 20 коп.
Не погоджуючись з вказаним судовим рішенням, його оскаржив відповідач, подавши апеляційну скаргу. Вважає, що рішення суду прийняте з неповним з`ясуванням обставин справи, з порушенням норм матеріального та процесуального права, а відтак є таким, що підлягає скасуванню.
В обґрунтування доводів апеляційної скарги покликається на те, що суд першої інстанції не з`ясував усіх обставин справи, не надав оцінку усім доказам, які були надані відповідачем (апелянтом) на підтвердження своєї позиції. Вважає, що Інспецією надано суду докази про те, що ОСОБА_1 вчинено декілька правопорушень, відповідальність за якими передбачена ч. 1, ч. 7, ч. 16 та ч. 17 ст. 96 КУпАП, оскільки останньою порушено ч. 8 ст. 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», ч. 1 ст. 9 та ч. 1, ч. 2, ч. 3 ст. 11 Закону України «Про архітектурну діяльність», п. 2 «Порядку здійснення авторського нагляду під час будівництва об`єкта архітектури» та п. 2 «Порядку здійснення технічного нагляду», затвердженою постановою Кабінету Міністрів України «Про авторський та технічний нагляд під час будівництва об`єкта архітектури» від 11.07.2007 № 903.
Також апелянт звертає увагу суду апеляційної інстанції на те, що позивач безпідставно заперечує свою присутність під час позапланової перевірки, за результатами якої і була прийнята оскаржувана постанова, оскільки провідний спеціаліст відділу інспекційної роботи ОСОБА_3 з`явившись на об`єкт проведення перевірки, пред`явив службове посвідчення і ознайомив позивачку з направлення на перевірку, однак судом першої інстанції не досліджувався факт ознайомлення з направленням, а саме ця обставина свідчить про те, що позивачка знала про перевірку, її строки проведення, підставу, тощо. 
Апелянт стверджує, що гр. ОСОБА_1 скористалася своїм правом на відмову від отримання акту перевірки від 26.09.2016, чотирьох протоколів про адміністративне правопорушення від 26.09.2016 та припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 26.09.2016, відтак, Інспекцією, з метою покладеного містобудівним законодавством обов`язку, було скеровано від 05.10.2016 за № 07-вих-2244, гр. ОСОБА_1 (за адресою: АДРЕСА_1 ) дані процесуальні документи, складені за результатами позапланової перевірки, проведеної з 16 вересня по 26 вересня 2016 року на об`єкті будівництва «Реконструкція квартири АДРЕСА_2 за рахунок надбудови та встановлення двоконтурного котла», вищевказані документи були надіслані рекомендованим листом з повідомленням про вручення.
Вважає, що під час даної перевірки була присутність суб`єкта містобудування, щодо якого вона проведена, а саме гр. ОСОБА_1 , та був зафіксований факт порушення, тому, Інспекція при винесені оскаржуваної постанови, діяла в межах повноважень та у спосіб визначений законодавством у сфері містобудівної діяльності.
Окрім того позивач під час проведення перевірки відмовилась від підписання та отримання документів, у зв`язку із чим їй поштою скеровано на адресу акт перевірки від 26.09.2016, чотири протоколи про адміністративне правопорушення від 26.09.2016 та припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 26.09.2016, а відтак відповідно до вимог законодавства, вважаються такими, що вручені.
Вказує також на те, що Інспекцією 12.10.2016 було видано Наказ № 22/16 про скасування декларації про початок виконання будівельних робіт від 31.08.2016 за № ЛВ 082162441879 на об`єкт «Реконструкція квартири АДРЕСА_2 за рахунок надбудови та встановлення двоконтурного котла» (замовник будівництва: ОСОБА_1 ).

Сторони, будучи належним чином повідомленими про час та місце розгляду справи, в судове засідання апеляційного суду не з`явились, що у відповідності до ч. 3 ст. 268 КАС України не перешкоджає розгляду справи за їх відсутності. В силу вимог ч.4 ст.229 КАС України у разі неявки у судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Заслухавши суддю-доповідача, переглянувши справу за наявними у ній доказами, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, суд апеляційної інстанції зазначає наступне. 
Судом апеляційної інстанції встановлено і такі обставини підтверджуються матеріалами справи, що Інспекцією 31.08.2016 зареєстровано декларацію про початок виконання будівельних робіт з реконструкції квартири АДРЕСА_2 за рахунок надбудови та встановлення двоконтурного котла.
Відповідно до відомостей, зазначених у декларації, встановлено, що замовником будівництва являється ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , паспорт серії НОМЕР_2 ).
Категорія складності визначена як – ІІ.
Технічний нагляд здійснює ОСОБА_4 , кваліфікаційний сертифікат АТ №004808. 
Генеральний підрядник – КП «Центр Комплекс» ЛОАІ ВОІ СОІУ, м. Львів, пл.Ринок, 1, а/с 914, код ЄДРПОУ 20774040, директор ОСОБА_5 .
Робочий проект розроблено ФОП ОСОБА_2 , головний архітектор проекту ОСОБА_2 , кваліфікаційний сертифікат архітектора АА №000201. Відповідальною особою проектувальника, що здійснює авторський нагляд визначено ОСОБА_2 .
Експертиза проекту виконана філією ДП «Укрдержбудекспертиза» у Львівській області (експертний звіт від 17.05.2016 №14-1015-16). Згідно експертного звіту – робочий проект виконано згідно вихідних даних на проектування з дотриманням вимог в частині міцності, надійності та довговічності об`єкта будівництва.
Містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки на АДРЕСА_3 видано управлінням архітектури департаменту містобудування Львівської міської ради 30.07.2015 за №89. 
Управлінням охорони історичного середовища 16.06.2015 видано висновок про можливість та умови здійснення містобудівних, архітектурних та ландшафтних перетворень на території історичного ареалу міста у разі намірі реконструкції будівлі за адресою: АДРЕСА_3 .
Студентським проектно-технологічним бюро Львівського національного аграрного університету (Львівська область, Жовківський район, м. Дубляни, вул.Шевченка, 5а) розроблено проектні пропозиції реконструкції житлової квартири АДРЕСА_4 з розширенням за рахунок надбудови житлового будинку та влаштування шпунтового огородження по АДРЕСА_3 .
Приватним підприємством «Науково-виробнича фірма «Геотест» розроблено технічні висновки про інженерно-геологічні умови ділянки розташування будівлі по АДРЕСА_3 .
В період з 23.09.2016 до 26.09.2016 посадовими особами Інспекції здійснено перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності на об`єкті «Реконструкція квартири АДРЕСА_2 за рахунок надбудови та встановлення двоконтурного котла». 
За результатами даної перевірки складено акт перевірки від 20.06.2019 за № 701-пп, яким встановлені порушення, а саме за адресою: АДРЕСА_1 проводяться будівельні роботи з реконструкції квартири АДРЕСА_2 за рахунок надбудови та встановлення двоконтурного котла.
Під час перевірки встановлено, що проектною документацією передбачено реконструкцію квартири АДРЕСА_2 за рахунок надбудови та встановлення двоконтурного котла, в межах існуючої будівлі, а саме, фундаменту та стін першого поверху. На час перевірки на об`єкті будівництва проводились будівельні роботи з влаштування нового фундаменту. та з вибирання землі на відстані від меж фундаменту будинку. З вищенаведеного вбачається, що існуючий будинок, який підлягав реконструкції, було повністю знесено, а будівельні роботи проводяться за межами існуючого фундаменту знесеного будинку. Таким чином, будівельні роботи з будівництва об`єкта проводяться у невідповідності до проектної документації на будівництво такого об`єкта та вимог будівельних норм, державних стандартів і правил. 
Крім того зазначено, що робочим проектом передбачено встановлення залізобетонної підпірної стіни на відстані від будинку 1,5 м. або влаштування ряду набивних паль для стримування тиску ґрунту. Однак, спорудження зазначеного об`єкта будівництва не передбачено містобудівними умовами та обмеженнями забудови земельної ділянки Також, документ про право власності чи користування земельною ділянкою, на якій необхідно проводити будівельні роботи, відсутній. Таким чином, робочий проект розроблено у невідповідності до вимог містобудівної документації та вихідних даних та без дотримання вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил, чим порушено вимоги ч.1 ст.31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності». 
Також у Акті перевірки зазначається про те, що зі слів головного архітектора проекту, ОСОБА_2 , встановлено, що авторський нагляд будівництва ним не проводиться, у зв`язку з тим, що замовник не уклав відповідного договору та не повідомив про початок будівельних робіт. ОСОБА_4 , який згідно відомостей поданої декларації повинен здійснювати технічний нагляд, надав пояснення, що жодних угод із замовником – ОСОБА_1 , ним не укладалось та, відповідно, технічного нагляду ним не здійснюється. (Письмова заява ОСОБА_2 та письмові пояснення ОСОБА_4 наявні в матеріалах справи а.с. 248, 250).
Директор КП «Центр Комплекс» ЛОАІ ВОІ СОІУ ОСОБА_5 повідомив, що між КП «Центр Комплекс» ЛОАІ ВОІ СОІУ, в якості підрядника, та ОСОБА_1 , в якості замовника, було укладено договір підряду на виконання робіт на об`єкті будівництва з реконструкції квартири АДРЕСА_2 , за рахунок надбудови та встановлення двоконтурного котла. Однак, станом на час проведення перевірки, будівельні роботи на вищезазначеному об`єкті підприємством не проводились, оскільки замовник не повідомляв про початок будівельних робіт. (Лист КП «Центр Комплекс» наявний в матеріалах справи а.с. 248).
Відтак, Інспекцією зроблено висновок, що вказані обставини свідчать про внесення замовником будівництва, ОСОБА_1 , недостовірних даних в зареєстровану декларацію про початок виконання будівельних робіт та вказані обставини свідчать про порушення ст. 376 Цивільного кодексу України, ч. 2 ст. 5, ч. 1 ст. 31, ч. 8 ст. 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», ч. 3 ст. 7, ч. 1 ст. 9, ст. 11 Закону України «Про архітектурну діяльність», п. 7, абз. 1 п. 21, пп. 3 п. 24 «Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 р. № 466.
Також Інспекцією 26.09.2016 складено протоколи про адміністративне правопорушення стосовно гр. ОСОБА_1 , якими виявлено порушення:
згідно відомостей декларації про початок виконання будівельних робіт, поданої ОСОБА_1 , технічний нагляд здійснює ОСОБА_4 . Із слів ОСОБА_1 , технічний нагляд здійснює ОСОБА_4 . Із слів ОСОБА_4 встановлено, що жодних угод із замовником - ОСОБА_1 , ним не укладалось та, відповідно, технічного нагляду ним не здійснюється, що свідчить про внесення замовником будівництва, ОСОБА_1 , недостовірних даних в зареєстровану декларацію про початок виконання будівельних робіт. Відповідальність за встановлені правопорушення передбачена ч. 7 ст. 96 КУпАП;
згідно відомостей декларації про початок виконання будівельних робіт, поданої ОСОБА_1 , відповідальною особою проектувальника, що здійснює авторський нагляд, визначено ОСОБА_2 , що свідчить про внесення замовником будівництва, ОСОБА_1 , недостовірних даних в зареєстровану декларацію про початок виконання будівельних робіт. Відповідальність за встановлені правопорушення передбачена ч. 16 ст. 96 КУпАП;
згідно відомостей декларації про початок виконання будівельних робіт, поданої ОСОБА_1 , технічний нагляд здійснює ОСОБА_4 , проте із наданих пояснень ОСОБА_4 , він жодних угод із замовником – ОСОБА_1 , ним не укладалось та, відповідно, технічного нагляду ним не здійснюється. Відповідальність за встановлені правопорушення передбачена ч. 17 ст. 96 КУпАП.
під час перевірки встановлено, що проектною документацією передбачено реконструкцію квартири АДРЕСА_2 , за рахунок надбудови та встановлення двоконтурного котла, в межах існуючої будівлі, а саме, фундаменту та стін першого поверху. На час перевірки на об`єкті будівництва проводились будівельні роботи з влаштування нового фундаменту та з вибирання землі на відстані від меж фундаменту будинку. З вищенаведеного вбачається, що існуючий будинок, який підлягав реконструкції, було повністю знесено, а будівельні роботи проводяться за межами існуючого фундаменту знесеного будинку. Таким чином, будівельні роботи з будівництва об`єкта проводяться у невідповідності до проектної документації на будівництво такого об`єкта та вимог будівельних норм, державних стандартів і правил. Відповідальність за встановлені правопорушення передбачена ч. 1 ст. 96 КУпАП. 
Також 26.09.2016 Інспекцією винесено припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, стосовно гр. ОСОБА_1 , яким встановлено, що будівельні роботи з реконструкції квартири АДРЕСА_2 , за рахунок надбудови та встановлення двоконтурного котла, проводяться у невідповідності до проектної документації на будівництво такого об`єкта та вимог будівельних норм, державних стандартів і правил. 
11.10.2016 Інспекцією винесено постанову по справі про адміністративне правопорушення за № 0006-вих-2376/92, у якій встановлено, що під час проведення перевірки на об`єкті містобудування: «Реконструкція квартири АДРЕСА_4 на АДРЕСА_3 за рахунок надбудови та встановлення двоконтурного котла», встановлено наведення недостовірних даних в декларації про початок виконання будівельних робіт стосовно особи, яка здійснює технічний нагляд на об`єкті будівництва - ОСОБА_4 , будівельні роботи проводяться з відхиленням від затвердженої проектної документації, замовником не забезпечено ведення авторського та технічного нагляду на об`єкті.
Не погоджуючись з прийнятою постановою про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності, позивач звернувся з позовом до суду про її скасування та закриття провадження у цій справі.
Задовольняючи позовні вимоги та скасовуючи постанов про притягнення до адміністративної відповідальності, суд першої інстанції виходив з того, що інспекція ДАБК у м. Львові порушила вимоги ст.ст. 268, 278 КУпАП, оскільки постанову №07 вих. 2376/92 від 11.10.2016 складено за відсутності ОСОБА_1 та не перевірено правильність складання матеріалів справи про адміністративне правопорушення. Суд також вважав, що оскільки протоколи про адміністративне правопорушення складені у відсутності особи, що притягається до адміністративної відповідальності та враховуючи те, що позивач не мала змоги підписати дані документи, то такі не відповідають вимогам статті 256 КУпАП.
Колегія суддів не погоджується з висновками суду першої інстанції про наявність підстав для задоволення позовних вимог, з огляду на наступне.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до ч. 1, 2 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» (далі - Закон № 3038-VI) державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється інспекціями державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
Постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553 затверджений Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (далі - Порядок № 553).
Згідно п. 5 Порядку № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за територіальним принципом (у межах областей) у порядку проведення планових та позапланових перевірок.
Відповідно до п. 7 Порядку № 553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи інспекції. Підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема, звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог містобудівного законодавства.
Пунктом 9 Порядку № 553 передбачено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.
Відповідно до пп. 1 п. 11 згаданого Порядку, посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки мають право безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню.
Згідно п. 11 Порядку № 553, посадові особи Інспекції під час здійснення державного архітектурного - будівельного контролю мають право: складати акти перевірок, видавати обов`язкові для виконання приписи, складати протоколи про вчинення адміністративного правопорушення.
Відповідно до п. 16, 18 Порядку № 553 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою інспекції складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком. Акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в інспекції. Акт перевірки підписується посадовою особою інспекції, яка провела перевірку та суб`єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.
Як передбачено у п. 17, 19 Порядку № 553, у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт; припис складається у двох примірниках.
Відповідно до п. 21 Порядку № 553, якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акта.
У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис.
У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.
Зі змісту наведених правових норм можна дійти до висновку про те, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у формі планових і позапланових перевірок, за його результатами посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки, а у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності. Перевірка проводиться у присутності суб`єкта містобудівної діяльності або його представника. Якщо суб`єкт містобудівної діяльності, який присутній під час здійснення перевірки, відмовляється від підпису акта, протоколу та припису, про це ставиться відповідна відмітка з подальшим направленням складених документів засобами поштового зв`язку.
Аналогічна правова позиція міститься, зокрема, у постановах Верховного Суду від 19 червня 2018 року у справі № 810/3517/17, від 22 жовтня 2018 року у справі № 153/876/17, від 10 липня 2019 року у справі № 521/17659/17, від 26 лютого 2020 року у справі № 826/13788/15.
Згідно Порядку № 553 під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки. Такі дії вчиняються у присутності суб`єкта містобудування.
Так, матеріалами справи підтверджується, що провідний спеціаліст відділу інспекційної роботи ОСОБА_3 з`явившись на об`єкт проведення перевірки, ознайомив позивачку з направлення на перевірку від 16.09.2019 за № 257-пп, про що є відповідна відмітка, засвідчена підписом позивачки (а.с.145-146).
Матеріалами справи також підтверджується, що під час складення документів за наслідками проведеної перевірки, позивач відмовилась від їх підписання, про що наявні відмітки у Акті перевірки, протоколах про адміністративне правопорушення та Приписі про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил. Також у даних документах зазначено, що такі скеровано поштою.
Відповідно до Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 06 квітня 1995 року № 244 (у редакції постанови Кабінету Міністрів України від 2 жовтня 2013 року № 735; далі Порядок № 244), цей порядок визначає процедуру накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - штрафи), що передбачені Законом України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності».
Пунктом 17 Порядку № 244 визначено, що справа може розглядатися за участю суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності, або його уповноваженого представника, експертів, інших осіб. Відомості про час і місце розгляду справи повідомляються суб`єкту містобудування, який притягається до відповідальності, та іншим особам, які беруть участь у розгляді справи, не пізніше як за три доби до дня розгляду справи. Неприбуття суб`єкта містобудування у визначений час і місце не перешкоджає розгляду справи.
Зі змісту наведених правових норм вбачається, що обов`язковою умовою розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності є повідомлення особи, щодо якої розглядається справа, про час та місце розгляду справи не пізніше ніж за три доби до дня розгляду справи. Крім того, у разі неотримання протоколу про правопорушення та інших документів, на підставі яких особа притягується до відповідальності, такі документи мають бути надіслані рекомендованим листом з повідомленням. При цьому обов`язок повідомляти особу про місце і час розгляду справи не пізніше ніж за три дні до дати розгляду справи вважається виконаним, якщо особа, яка притягується до відповідальності, знає (поінформована) про час та місце розгляду справи за три дні до дати розгляду справи. Обов`язок доказування цієї обставини несе уповноважена посадова особа.
Даний висновок узгоджується з правовою позицією, що міститься, зокрема, у постановах Верховного Суду від 14 листопада 2019 року у справі №815/1570/16, від 06 грудня 2019 року у справі №804/7725/17, від 24 грудня 2019 року у справі №360/403/19, від 20 лютого 2020 року у справі №161/15661/16-а.
Разом з тим, як встановлено судом апеляційної інстанції, Інспекцією супровідним листом від 05.10.20196 за № 07-вих-2244 надіслано позивачці акт перевірки від 26.09.2016, чотири протоколи про адміністративне правопорушення від 26.09.2016 та припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 26.09.2016. Та такі документи отримані позивачкою, що підтверджується Витягом про відстеження поштових відправлень Укрпошти, з якого встановлюється, що рекомендований лист було вручено позивачу 07.10.2016.
Таким чином суд вважає, що акт перевірки від 26.09.2016, чотири протоколи про адміністративне правопорушення від 26.09.2016 та припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 26.09.2016, вважаються такими, що вручено, відповідно до вищевказаних норм права. Наявними у матеріалах справи доказами підтверджено, що протоколи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, в яких зазначена дата розгляду справи про правопорушення у даній сфері – 11.10.2016 року, позивачкою отримано. 
Отже, відповідач довів, що про час розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності позивач був поінформований належним чином.
Відповідно до ст. 268 КУпАП, справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи, справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і, якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи. 
Суд апеляційної інстанції вважає, що відповідачем доведено та матеріалами справи підтверджується, що позивачка була присутня під час проведення щодо неї позапланової перевірки, у зв`язку із відмовою підписувати складені під час перевірки щодо неї документи, такі документи отримала поштою, у відповідності до вимог законодавства.
Окрім того, у відповідності до положень ст.251 КУпАП передбачено, що у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.
Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.
Стаття 256 КУпАП передбачає, що у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.
Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами.
У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання.
При складенні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснюються його права і обов`язки, передбачені статтею 268 цього Кодексу, про що робиться відмітка у протоколі.
Колегія суддів дослідивши протоколи про адміністративне правопорушення від 26.09.2016 складені відносно позивачки, дійшла висновку, що такі протоколи складені з дотриманням вимог статті 256 КУпАП.  
Статтею 268 КУпАП передбачено, що особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи. Особливості розгляду справ про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксовані в автоматичному режимі, та про порушення правил зупинки, стоянки, паркування транспортних засобів, зафіксовані в режимі фотозйомки (відеозапису), встановлюються статтями 279-1-279-4 цього Кодексу.
Постановою по справі про адміністративне правопорушення від 11.10.2016 за № 0006-вих-2376/92 було визнано ОСОБА_1 винною у вчинені адміністративних правопорушень, передбачених ч ч.1, ч.7, ч.16, ч.17 ст. 96 КУпАП.
При цьому, колегія суддів звертає увагу на те, що позивач в призначений час на розгляд справи про адміністративне правопорушення не з`явилась, жодних заяв, клопотань про перенесення дати розгляду справи до відділу ДАБІ у м. Львові не надходило.
Відповідно до ст. 252 КУпАП висновок про наявність чи відсутність в діях особи адміністративного правопорушення має бути зроблений на підставі всебічного, повного і об`єктивного дослідження всіх обставин справи в їх сукупності.
Посилання позивача та суду першої інстанції на ту обставину, що постанова № 0006-вих-2376/92 від 11.10.2016 складена з порушенням процедури не відповідає дійсності, та спростовується змістом та структурою самої постанови.
Орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, тощо, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи (ст. 280 КУпАП).
Також, колегія суддів зазначає, що відповідачем при розгляді справи про адміністративне правопорушення було з`ясовано чи було вчинено адміністративне правопорушення та враховано обставини, які підтверджують, що будівельні роботи з будівництва об`єкта проводились у невідповідності до проектної документації на будівництво такого об`єкта та вимог будівельних норм, державних стандартів і правил.
При цьому, обставини на які посилається позивач, а саме, що відповідачем як під час складання протоколу так і під час розгляду справи про адміністративне правопорушення було порушено її права, колегія суддів розцінює як спосіб захисту, оскільки з наявних в матеріалах справи документах випливає, що позивача було належним чином повідомлено про час та місце розгляду справи, а протоколи та постанова складені відповідно до вимог чинного законодавства.
Таким чином, на переконання судової колегії, суд першої інстанції дійшов помилкового та передчасного висновку, що відповідачем порушена процедура притягнення позивача до адміністративної відповідальності.
При цьому колегія суддів наголошує, що відповідачем дотримано всіх вимог чинного законодавства України, а саме Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою КМУ від 23.05.2011 № 553 та Кодексу України про адміністративні правопорушення. Отже, відповідач діяв лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до ч. 1 ст. 73 Кодексу адміністративного судочинства України належними є докази, які містять інформацію щодо предмету доказування. Згідно ч. 2 ст. 73 Кодексу адміністративного судочинства України, предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.
Частиною 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Положення ч.1 ст. 9 КАС України передбачає, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні (стаття 90 КАС України).
Отже, розглянувши усі подані документи і матеріали справи, з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до висновку про те, що позовні вимоги є такими, що не підлягають задоволенню.
Відповідно до ст.242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.
Статтею 317 КАС України передбачено, що підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є:
1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи;
2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими;
3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи;
4) неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.
З огляду на викладене колегія суддів дійшла висновку, що судом першої інстанції судове рішення ухвалено при неповному з`ясуванні обставин справи та з помилковим застосуванням норм матеріального права, тому рішення суду підлягає скасуванню з ухваленням нового рішення про відмову в задоволенні позову.
На підставі викладеного, керуючись 34, 195, 242, 243, 246, 272, 286, 308, 310, 316, 317, 321, 322, 325, 328, Кодексу адміністративного судочинства України, колегія суддів,

                                                   П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Інспекції Державного архітектурно-будівельного контролю у м.Львові задовольнити.
Рішення Франківського районного суду міста Львова від 20 січня 2021 року у справі № 465/6676/16-а скасувати та прийняти постанову, якою в задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до Інспекції Державного архітектурно-будівельного контролю у м.Львові про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення – відмовити.
Постанова набирає законної сили з моменту проголошення.
Постанова є остаточною та касаційному оскарженню не підлягає. (стаття 272 КАС).

Головуючий суддя	 	Н. М. Судова-Хомюк 	
судді	 	Р. П. Сеник 	
 	 	Р. Б. Хобор  	
Повне судове рішення складено 24 червня 2021 року