ХЕРСОНСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД 

Постанова
Іменем України
23 червня 2021 року м. Херсон
Єдиний унікальний номер справи: 658/1227/20
Номер провадження: 22-ц/819/1260/21
Херсонський апеляційний суд у складі колегії суддів з розгляду цивільних справ:
головуючого – Радченка С.В.,
суддів:  Вейтас І.В., Семиженка Г.В.
секретар: Плохотніченко А.В.
учасники справи:
представник позивача – Бойко Н.П.,
представник відповідача – Гончаров С.С.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Херсоні апеляційну скаргу  ОСОБА_1 на рішення Каховського міськрайонного суду Херсонської області від 22 квітня 2021 року, ухваленого під головуванням судді Под`ячевої І.Д., у справі за позовом ОСОБА_1 до АТ «Херсонобленерго», третя особа Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, про захист прав споживача та скасування рішення комісії по розгляду акту порушень Правил роздрібного ринку електроенергії,
ВСТАНОВИВ:
Короткий зміст вимог і рішення суду першої інстанції
У квітні 2020 року позивач звернувся до суду із позовом, обґрунтовуючи його тим, що 31 січня 2020 року представниками АТ «Херсоноболенерго» було складено акт про порушення № 133627 за результатами перевірки електроустановок за адресою: АДРЕСА_1 . Під час технічної перевірки працівниками Каховського РЕМ в підвалі будинку було виявлено додаткові конструкції для включення струмоприймачів будинку з додаткової лінії поза приладом обліку. Зазначений будинок був придбаний позивачем у 2001 році, з того часу будь-які переобладнання щодо електропроводки будинку не здійснював, а тому позивачу не було відомо про існування такої прихованої проводки недоступної для огляду. 31 січня 2020 року працівники Каховського РЕМ прибули до будинку за заявою позивача, для технічної перевірки в тому числі лічильника, оскільки позивач мав намір встановити генеруючу установку, призначену для виробництва електричної енергії з енергії сонячного випромінювання. Факт порушення позивач не оспорює, однак рішення від 19 березня 2020 року № 321 про стягнення з позивача 143085, 55 грн прийнято із порушенням Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою НКРЕКП від 14 березня 2018 року № 312, в частині періоду за який нараховувався обсяг недорахованої електричної енергії та її вартість, в тому числі щодо процедури проведення засідання комісії з розгляду виявленого порушення, а також в частині вихідних даних на підставі яких було визначено силу струму на рівні 31А. Посилаючись на наведене, просив скасувати рішення, оформлене протоколом № 321 від 19 березня 2020 року по розгляду акту про порушення «Правил роздрібного ринку електроенергії» № 133627 від 31 січня 2020 року.

Рішенням Каховського міськрайонного суду Херсонської області від 22 квітня 2021 року позов задоволено частково. Скасовано рішення комісії АТ «Херсонобленерго» оформлене протоколом № 321 від 19 березня 2020 року засідання комісії з розгляду актів про порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії в частині нарахування обсягу і вартості не облікованої електричної енергії з урахуванням сили струму автоматичного вимикача, який був задіяний в схемі підключення – 16А. 

Рішення суду обґрунтоване тим, що відповідачем було невірно проведено нарахування обсягу та вартості не облікованої електричної енергії, а тому рішення комісії підлягає скасуванню в частині нарахування обсягу і вартості не облікованої електричної енергії.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги та доводи особи, яка подала апеляційну скаргу.

Не погоджуючись з рішенням суду, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якій посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права, просить рішення скасувати, ухвалити нове, яким позовні вимоги задовольнити в повному обсязі. Апеляційна скарга мотивована тим, що суд першої інстанції належним чином не оцінив докази та обставини по справі, дійшов помилкового висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог у повному обсязі. Зазначає про те, що нарахування відповідачем боргу за дванадцять місяців є незаконним та безпідставним. Крім того посилається на те, що порушення цілком можливо було виявити при контрольному огляді чи технічній перевірці, оскільки представники оператора системи при виявленні самовільного підключення не здійснювали демонтаж будівельних конструкцій або оздоблювальних матеріалів. Таким чином розрахунок вартості необлікованої електроенергії у даному випадку слід проводити з дня останнього контрольного огляду засобу обліку до дня виявлення порушення але не більше загальної кількості робочих днів у шести календарних місяцях, що передували дню виявлення порушення. Крім того, під час розгляду справи відповідачем не спростовано, що ним не здійснюється діяльність з передачі електричної енергії, разом з тим, домоволодіння відповідача приєднано безпосередньо до мережі АТ «Херсонобленерго», а тому розрахунок вартості недоврахованої електроенергії на підставі некоректних вихідних даних є підставою для визнання рішення енергопостачальника незаконним.

Доводи осіб, які подали відзив (заперечення) на апеляційну скаргу.

У письмовому відзиві, який надійшов на адресу суду, представник АТ «Херсонобленерго» просив апеляційну скаргу залишити без задоволення, рішення суду, як законне та обґрунтоване без змін.

У судове засідання, під час апеляційного розгляду справи надійшло клопотання від представника позивача ОСОБА_2 , в якому вона повідомляє про смерть позивача ОСОБА_1 , яка сталася 13.06.2021 року та просить зупинити провадження в справі до залучення у справі правонаступника, вважаючи, що спірні правовідносини у справі допускають правонаступництво.
       Зі свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 вбачається, що ОСОБА_1 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Згідно зі статтею 55 ЦПК України у разі смерті фізичної особи, припинення юридичної особи, заміни кредитора чи боржника у зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідної сторони або третьої особи на будь-якій стадії цивільного процесу.
Процесуальне правонаступництво - це заміна сторони або третьої особи (правопопередника) іншою особою (правонаступником) у зв`язку з вибуттям із процесу суб`єкта спірного або встановленого рішенням суду правовідношення, за якої до правонаступника переходять усі процесуальні права та обов`язки правопопередника і він продовжує в цивільному судочинстві участь останнього.
Відповідно до частини четвертої статті 25 ЦК України цивільна правоздатність фізичної особи припиняється у момент її смерті.
Згідно зі статтею 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).
Статтею 1218 ЦК України передбачено, що до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.
Відповідно до статті 1219 ЦК України не входять до складу спадщини права та обов`язки, що нерозривно пов`язані з особою спадкодавця, зокрема: 1) особисті немайнові права; 2) право на участь у товариствах та право членства в об`єднаннях громадян, якщо інше не встановлено законом або їх установчими документами; 3) право на відшкодування шкоди, завданої каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; 4) права на аліменти, пенсію, допомогу або інші виплати, встановлені законом; 5) права та обов`язки особи як кредитора або боржника, передбачені статтею 608 цього Кодексу.
Спірні правовідносини щодо захисту права споживача та скасування рішення комісії по розгляду акту порушень Правил роздрібного ринку електроенергії, які виникли в даній справі, нерозривно пов`язані з особою позивача, а тому колегія суддів прийшла до висновку про те, що правонаступництво в даному випадку не допускається, а тому провадження у справі зупиненню не підлягає.
Відповідно до частини першої статті 377 ЦПК України судове рішення першої інстанції, яким закінчено розгляд справи, підлягає скасуванню в апеляційному порядку повністю або частково з закриттям провадження у справі або залишенням позову без розгляду у відповідній частині з підстав, передбачених статтями 255 та 257 цього Кодексу.
У випадку, якщо настала смерть фізичної особи або оголошено її померлою чи припинено юридичну особу, які були однією із сторін у справі, якщо спірні правовідносини не допускають правонаступництва, суд своєю ухвалою закриває провадження у справі (пункт 7 частини першої статті 255 ЦПК України).
Проте, якщо суд першої інстанції ухвалив законне й обґрунтоване рішення, смерть фізичної особи - сторони у спорі чи припинення юридичної особи -сторони у спорі, що не допускає правонаступництва, після ухвалення такого рішення не може бути підставою для його скасування в апеляційному порядку повністю або частково із закриттям провадження у справі (частина третя статті 377 ЦПК України).
Тобто, перш ніж скасувати рішення суду першої інстанції та закрити провадження у справі в зв`язку зі смертю фізичної особи - сторони у спорі, що не допускає правонаступництва, суд апеляційної інстанції має з`ясувати і  зазначити в судовому рішенні, в чому полягає незаконність чи необґрунтованість ухваленого судом першої інстанції у справі рішення (висновок Верховного Суду, сформульований у постанові від 23 вересня 2020 року у справі № 521/13728/18).
Оцінюючи рішення суду першої інстанції на предмет його законності та обгрунтованості колегія суддів приходить до наступних висновків.
Фактичні обставини справи встановлені судом першої інстанції.
31.01.2020 року представниками АТ «Херсонобленерго», в ході перевірки електроустановок за адресою: АДРЕСА_1 було встановлено порушення ОСОБА_1 . Правил роздрібного ринку електричної енергії, а саме: самовільне підключення до електричної мережі, шляхом приєднання (підключення) провідниками АВВГ 4x6 мм2 на нижні клеми дооблікового автоматичного вимикача. 
Споживач проклав приховану електричну проводку у підвалі будівлі, недоступному для огляду, в підвальному приміщенні встановлено додатковий комутаційний пакет для включення струмоприймачів будинку з додаткової лінії електричної енергії повз приладу електричної енергії. Електроенергія споживалась, лічильником електричної енергії не враховувалось, облік не вівся.
За фактом виявлених порушень було складено акт №133627, який було підписано ОСОБА_1  та в якому зазначено про порушення споживачем пп. 5 пп. 20, п.п. 25, п.5.5.5. Правил роздрібного ринку електричної енергії, п. 11.9.1 КСР .
04.03.2020 року ОСОБА_1 отримав повідомлення про запрошення на засідання комісії по розгляду акту порушення №133627, яке повинно було відбутись 12.03.2020 року.
ОСОБА_1 звернувся до підприємства із запереченнями в яких виклав пояснення щодо неможливості самовільного підключення, у зв`язку із тим що доступ до дооблікових дротів закрито металевими дверцятами ящику та опломбовано пломбою, яку він не знімав.
12.03.2020 року представниками оператора системи розподілу було здійснено виїзд за адресою: АДРЕСА_1 , з метою обстеження точок комерційного обліку, металевої шафи яка закривала доступ до дооблікових дротів електричної енергії. При обстеженні було складено акт обстеження від 12.03.2020 року в якому зазначено, що втручання в роботу засобу обліку а саме, приєднання провідниками АБИ 4x6 мм2 на нижні клеми дооблікового автоматичного вимикача повз приладу комерційного обліку ОСОБА_1 було здійснено шляхом виймання двох шплінтів навісу дверцят металевого щита з лівого боку, при цьому дверцята щита обліку знімаються без порушення пломби оператора системи розподілу. При здійсненні обстеження велась відео зйомка.
19.03.2020 року було проведено засідання комісії з розгляду Акту №133627 від 31 січня 2020 року про порушення ПРРЕЕ за участі Позивача. 
За результатами засідання прийнято рішення, оформлене протоколом, згідно якого комісія керуючись п. 8.2.6 ПРРЕЕ здійснила розрахунок нарахувань за актом № 133627 у відповідності до п.п.6 п. 8.4.2 ПРРЕЕ, п. 8.4.13 ПРРЕЕ визначення обсягу та вартості електричної енергії не облікованої внаслідок порушення споживачем Правил роздрібного ринку електричної енергії, затвердженого постановою НКРЕ України від 14 березня 2018 року № 312, що склало 143085,55 грн. 

Позиція апеляційного суду

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду в межах заявлених позовних вимог, доводів апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з наступних підстав.
Відповідно до вимог ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.
Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права і з дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. 
Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
Правовідносини з постачання фізичним особам електричної енергії регулюються ст. 714 ЦК України, Законом України «Про ринок електричної енергії», Правилами роздрібного ринку електричної енергії (ПРРЕЕ), затверджених постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг за № 312 від 14 березня 2018 року, Кодексом систем розподілу, затвердженим постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг за № 310 від 14.03.2018 року, Кодексом комерційного обліку (далі -ККО), затвердженим Постановою НКРЕКП від 14.03.2018 р. № 311.
Частинами 1,2 ст. 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» передбачено, що учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом. Правопорушеннями на ринку електричної енергії є крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики і споживання електричної енергії без приладів обліку.
Відповідно до абз. 20 п.п. 5.5.5 п. 5.5 ПРРЕЕ, споживач електричної енергії зобов`язаний не допускати безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу (основному споживачу), у разі виявлення безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача.
Відповідно до абз.4 п.п.5.5.5 п.5.5 Правил роздрібного ринку електричної енергії (ПРРЕЕ), затверджених постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14.03.18 № 312, споживач електричної енергії зобов`язаний здійснювати оплату рахунків, виставлених на підставі актів про порушення цих Правил та умов договору.
Відповідно до п.п. 8.2.5. п. 8.2 ПРРЕЕ, у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи), оформлюється акт про порушення згідно з формою, наведеною в додатку 8 до цих Правил.
Акт про порушення складається представниками оператора системи, які мають таке право згідно з посадовою інструкцією, пройшли відповідне навчання та інструктаж, після пред`явлення ними службових посвідчень.
В акті про порушення мають бути зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих Правил та всі необхідні для визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії параметри, що характеризують електроустановку споживача, схему підключення електроустановки споживача та її графічне зображення із зазначенням: меж балансової належності; перерізів та матеріалу всіх проводів (кабелів), наявних у схемі підключення; номінальної сили струму спрацювання комутаційних апаратів, задіяних у схемі підключення; фазування лічильника на дату оформлення акта про порушення.
В акті про порушення заповнюються всі графи та рядки без пропусків. Виправлення чи підчищення не допускаються. Текст повинен бути однозначним, без можливості подвійного тлумачення.
В акті зазначаються заходи, яких було вжито або яких необхідно вжити для усунення допущених порушень.
Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві.
Акт про порушення підписується представником (представниками) оператора системи, який (які) брали участь у перевірці, та споживачем (представником споживача) або іншою особою, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи).
До акта про порушення сторонами можуть бути додані пояснення, зауваження та докази, перелік яких (за наявності) зазначається в цьому акті.
Представники оператора системи перед складанням акта про порушення зобов`язані повідомити споживача про його право внести пояснення та зауваження до акта, викласти мотиви своєї відмови від його підписання або підписати його без зауважень.
Відповідно до п.п. 8.2.6. п. 8.2. ПРРЕЕ на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків.
Як вбачається з матеріалів справи, та як було встановлено судом першої інстанції, працівниками АТ «Херсонобленерго» було складено акт про порушення №133627 від 31 січня 2020 року, у зв`язку з тим, що ОСОБА_1 в належному йому житловому будинку АДРЕСА_1 допустив порушення обліку електричної енергії, а саме: самовільне підключення до електричної мережі, шляхом приєднання (підключення) провідниками АВВГ 4x6 мм2 на нижні клеми дооблікового автоматичного вимикача.
Зазначений акт був складений у присутності представників оператора системи ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , а також ОСОБА_1 . Вказані працівники оператора системи та ОСОБА_1 власноруч розписалися у даному Акті.
19.03.2020 року було проведено засідання комісії з розгляду Акту №133627 від 31 січня 2020 року про порушення ПРРЕЕ за участі Позивача. За результатами засідання прийнято рішення, оформлене протоколом №321, згідно якого комісія керуючись п. 8.2.6 ПРРЕЕ здійснила розрахунок нарахувань за актом № 133627 у відповідності до п.п.6 п. 8.4.2 ПРРЕЕ, п. 8.4.13 ПРРЕЕ визначення обсягу та вартості електричної енергії не облікованої внаслідок порушення споживачем Правил роздрібного ринку електричної енергії, затвердженого постановою НКРЕ України від 14 березня 2018 року № 312, що склало 143085,55 грн.
Відмовляючи в задоволенні позовних вимог про скасування рішення АТ «Херсонобленерго», яке оформлене протоколом №321 від 19.03.2020 року, суд першої інстанції дійшов правильного висновку, що зазначене рішення комісії по розгляду актів про порушення, складене відповідно до вимог ПРРЕЕ та підтверджує повністю факт безоблікового споживання електричної енергії позивачем, який, в свою чергу, належними та допустимими доказами не спростував викладені в Акті про порушення №133627 від 31 січня 2020 року підстави для відповідальності.
Не заслуговують на увагу доводи апеляційної скарги щодо неправильного визначення періоду за який повинен був розраховуватися період недоврахованої електроенергії, оскільки відповідно до п.п.4 п.8.4.8 глави 8.4 розділу VIII ПРРЕЕ, кількість днів, протягом яких споживання електричної енергії здійснювалося з порушенням вимог цих ПРРЕЕ визначається виходячи з кількості робочих днів електроустановки споживача (крім випадків фіксації засобами комерційного обліку кількості днів, протягом яких споживання електричної енергії здійснювалося з порушенням вимог цих Правил), якщо споживач здійснив самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі оператора системи з порушенням схеми обліку, виявити яке представники оператора системи під час проведення контрольного огляду засобу комерційного обліку не мали можливості, - з дня останньої технічної перевірки або допуску електроустановки споживача в експлуатацію, або набуття права власності чи користування на об`єкт (якщо технічну перевірку у період з дати допуску електроустановки споживача в експлуатацію або набуття ним права власності (користування) на об`єкт до дати виявлення порушення не було проведено) до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості робочих днів у дванадцяти календарних місяцях, що передували дню виявлення порушення.
Доводи скарги про те, що працівники відповідача мали можливість під час періодичного контрольного огляду засобу обліку виявити вказане порушення, до уваги не приймаються, оскільки не виходять за межі припущень і жодними належними доказами не підтверджуються.
Таким чином, нарахування по акту «про порушення ПРРЕЕ» № 133627 від 31 січня 2020 року, всупереч доводам апеляційної скарги, було проведено у відповідності до вказаних вище Правил та за 12 календарних місяців, що передували дню виявлення порушення.
Необгрунтованими є доводи скарги про те, що позивач приєднаний до мереж Оператора системи передачі АТ «Херсонобленерго» і тариф на послуги з розподілу електричної енергії приймається рівним нулю, внаслідок чого розрахунок вартості недоврахованої електроенергії було здійснено на підставі некоректних вихідних даних, що є підставою для визнання рішення енергопостачальника незаконним, оскільки АТ «Херсонобленерго» є оператором системи розподілу, позивач приєднаний до мереж Оператора системи розподілу АТ «Херсонобленерго» тому визначення вартості необлікованої електричної енергії правильно визначалось відповідно до п.8.4.7 ПРРЕЕ.
Інші доводи апеляційної скарги зводяться до незгоди з висновками суду. Докази та обставини, на які посилається позивач в апеляційній скарзі, були предметом дослідження суду попередньої інстанції та додаткового правового аналізу не потребують, оскільки при їх дослідженні та встановленні судом були дотримані норми процесуального права.
Будь-яких інших доводів, які б спростовували висновки суду першої інстанції, апелянтом не наведено.
Таким чином, колегія суддів приходить до висновку, що рішення суду в оскаржуваній частині ухвалено з дотриманням норм матеріального та процесуального права і підстави для його скасування або зміни відсутні.
В іншій частині рішення суду не оскаржується, а тому не переглядається апеляційним судом на предмет його законності та обґрунтованості.

       Керуючись статтями 374, 375, 381-384 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , залишити без задоволення, а рішення Каховського міськрайонного суду Херсонської області від 22 квітня 2021 року в оскаржуваній частині залишити без змін.
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття, але може бути оскаржена до Верховного Суду шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення, у випадках, визначених п.п. а-г, п. 2 ч. 3 ст. 389 ЦПК України.

Повний текст постанови складений 24 червня 2021 року.

Головуючий С.В. Радченко

Судді І.В. Вейтас 

Г.В. Семиженко