П О С Т А Н О В А 
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Справа №  120/3324/19-а 
Головуючий суддя 1-ої інстанції - Поліщук І.М.   
Суддя-доповідач -  Біла Л.М.   
01 червня 2021 року
м. Вінниця
Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
головуючого судді:  Білої Л.М. 
суддів:  Гонтарука В. М.  Курка О. П. , 

розглянувши  в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Жмеринської міської ради Вінницької області на рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 18 січня 2021 року у справі за адміністративним позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій  у Вінницькій області до Браїлівської селищної ради Жмеринського району Вінницької області про застосування заходів реагування у сфері державного нагляду, 
В С Т А Н О В И В :
Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Вінницькій області звернулось до суду з позовом до Браїлівської селищної ради Жмеринського району Вінницької області про застосування заходів реагування у сфері державного нагляду.
Рішенням Вінницького окружного адміністративного суду від 02.03.2020 року адміністративний позов задоволено.
Застосовано до Браїлівської селищної ради заходи реагування у сфері державного нагляду у вигляді повного зупинення експлуатації адміністративної будівлі Браїлівської селищної ради, що розташована за адресою: вул. Гагаріна, 4, смт. Браїлів, Жмеринський район, Вінницька область, шляхом відключення від джерела електроживлення, накладення печаток на розподільчі електрощити та вхідні двері до повного усунення порушень законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки.
Вказане судове рішення набрало законної сили 07.08.2020 року.
Жмеринська міська рада звернулась до суду з заявою про роз`яснення рішення у даній справі №120/3324/19-а, мотивуючи необхідність вказаного тим, що Браїлівська селищна рада перебуває у процесі реорганізації, голова селищної ради та сама рада втратила повноваження 24.11.2020, а будівля Браїловської селищної ради не перереєстрована за Жмеринською міською радою і тому на даний час є незрозумілим хто саме зобов`язаний виконувати рішення суду та в який саме спосіб.
Ухвалою Вінницького окружного адміністративного суду від 18.01.202і року у задоволенні заяви Жмеринської міської ради відмовлено.
Не погоджуючись з ухвалою суду першої інстанції, Жмеринська міська рада подала апеляційну скаргу, в якій просить її скасувати, а справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду. 
В обґрунтування вимог апеляційної скарги посилається на прийняття оскаржуваної ухвали з порушенням норм процесуального права. Вказує, що відмовляючи в задоволенні заяви, суд першої інстанції дійшов помилкового висновку про відсутність підстав для роз`яснення судового рішення.
Позивач правом подання письмового відзиву на апеляційну скаргу не скористався.
Розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження.
Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Переглянувши судове рішення в межах доводів та вимог апеляційної скарги, перевіривши правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, апеляційний суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення апеляційної скарги з огляду на таке.
Відмовляючи у задоволенні заяви Жмеринської міської ради про роз`яснення рішення, суд першої інстанції дійшов висновку, що зі змісту поданої заяви представник Жмеринської міської ради фактично просить роз`яснити не рішення, а спосіб його виконання, що не є роз`ясненням у розумінні положень ст. 254 КАС України.
Колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції, враховуючи наступне.
Статтею 254 КАС України передбачено порядок роз`яснення судового рішення.
Відповідно до ч. 1 ст. 254 КАС України, за заявою учасника справи, державного виконавця суд роз`яснює ухвалене ним судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення, шляхом постановлення ухвали.
Подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо воно ще не виконано або не закінчився строк, протягом якого судове рішення може бути подане для примусового виконання (ч.2 ст. 254 КАС України).
Роз`яснення судового рішення зумовлено його нечіткістю за змістом, коли воно є неясним та незрозумілим для осіб, стосовно яких воно ухвалене, так і для тих, що будуть здійснювати його виконання. Тобто, це стосується випадків, коли судом недотримані вимоги ясності, визначеності рішення. Невизначеність судового рішення означає, що таке рішення містить положення, які викликають суперечки щодо його розуміння та під час його виконання.
Зрозумілість судового рішення полягає в логічному, чіткому, переконливому викладенні змісту рішення. Чіткість викладення передбачає, зокрема, що: терміни, вжиті у судовому рішенні, відповідають тому змісту, який вони мають за законодавством України; такі терміни чітко співвідповідають з поняттями, які вони позначають; текст правової норми, застосованої судом, відтворюється без перефразування і при цьому зрозуміло, де наводиться правова норма, а де суд дає своє тлумачення її змісту.
Отже, в ухвалі про роз`яснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду. При цьому суд, роз`яснюючи рішення, не вправі вносити будь-які зміни в існуюче рішення.
Крім того, роз`яснення полягає в тому, що суд не повинен давати відповідь на нові вимоги або на невирішені вимоги, він лише пояснює положення постановленого ним рішенням, які нечітко сформульовані, або є незрозумілими для заінтересованих осіб.
Аналогічна правова позиція була викладена Великою Палатою Верховного Суду в ухвалі від 27.02.2019 року у зразковій справі № 806/3265/17.
Перевіривши матеріали справи, колегія суддів вважає, що мотивувальна та резолютивна частини рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 02.03.2020 року викладені чітко та зрозуміло. Колегією суддів не встановлено недотримання вимоги ясності, визначеності судового рішення.
Зі змісту заяви про роз`яснення рішення суду першої інстанції є зрозумілим, що саме резолютивна частина рішення викликала труднощі у розумінні заявником. 
Як встановлено судом, підставою для звернення з даною заявою став факт проведення адміністративно-територіальної реформи та відсутність перереєстрації права власності на адміністративну будівлю Браїлівської селищної ради.
На переконання судової колегії, вказані обставини жодним чином не ускладнюють зрозумілість рішення суду першої інстанції. В даному випадку, належними діями заявника в разі дійсної істотної зміни обставин справи було б звернення до суду для зміни способу виконання рішення або ж заміни сторони у виконавчому провадженні, в разі відкриття останнього. 
При цьому, колегія суддів зазначає, що до повноважень суду не входить роз`яснення порядку виконання судового рішення, оскільки це суперечить вимогам ст. 254 КАС України.
Враховуючи викладене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції щодо відсутності підстав для задоволення заяви.
За таких обставин, колегія суддів приходить до висновку про те, що ухвала суду першої інстанції є законною та обґрунтованою і не підлягає скасуванню.
Доводи апеляційної скарги не впливають на правовірність висновків суду першої інстанції.
Колегія суддів враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у апеляційному провадженні), сформовану, зокрема у справах Салов проти України (№ 65518/01; пункт 89), Проніна проти України (№ 63566/00; пункт 23) та Серявін та інші проти України (№ 4909/04; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі Руїс Торіха проти Іспанії (RuizTorijav.Spain) серія A. 303-A; пункт 29).
Відповідно до ч. 1-3 ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.
Апеляційні скарги на ухвали суду першої інстанції розглядаються в порядку, передбаченому для розгляду апеляційних скарг на рішення суду першої інстанції з урахуванням особливостей, визначених цією статтею (ч. 1 ст. 312 КАС України).
Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.
Згідно зі ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд 
П О С Т А Н О В И В :
апеляційну скаргу Жмеринської міської ради Вінницької області залишити без задоволення, а  рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 18 січня 2021 року - без змін.

Постанова суду набирає законної сили в порядку та в строки, передбачені ст. 325 КАС України.
          
Головуючий	 	 	Біла Л.М.	
 	 	 	 	
Судді	 	   	Гонтарук В. М.    Курко О. П.