ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 червня 2021 р.	Справа № 520/289/21	
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
Головуючого судді: Спаскіна О.А.,
Суддів: Присяжнюк О.В. ,  Любчич Л.В. ,
за участю секретаря судового засідання Медяник А.О., 
розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 03.03.2021 року, головуючий суддя І інстанції: Котеньов О.Г., майдан Свободи, 6, м. Харків, 61022, повний текст складено 03.03.21 року по справі № 520/289/21
за позовом            ОСОБА_1      
до           Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції                    
про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії,
ВСТАНОВИВ:
Позивач, ОСОБА_1 , звернулась до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції, у якому просила:
- визнати протиправним та скасувати наказ Департаменту патрульної поліції від 04.12.2020 № 706 про накладення на інспектора взводу № 1 роти № 1 батальйону № 2 Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції лейтенанта поліції ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції;
- поновити ОСОБА_1 на посаді інспектора взводу № 1 роти №1 батальйону № 2 Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції з 07 грудня 2020 року;
- стягнути з Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції на користь ОСОБА_1 грошове забезпечення за час вимушеного прогулу з 07 грудня 2020 року по дату винесення рішення по справі.
Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 03.03.21 року  відмовлено повністю в задоволенні позову.
Позивач,  не погодившись з даним рішенням суду, подав апеляційну скаргу, в якій просив скасувати оскаржуване рішення та ухвалити нове, яким задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.
В обґрунтування вимог апеляційної скарги зазначає, що приймаючи зазначене рішення суд першої інстанції дійшов до помилкових висновків, які призвели до неправильного вирішення справи, неповно з`ясував всі обставини справи, що мають значення при вирішенні спору, невірно застосував до спірних правовідносин вимоги матеріального та процесуального права.  Вказує, що оскаржуваний наказ Департаменту патрульної поліції є незаконними та підлягає скасуванню, оскільки суперечить фактичним обставинам та не узгоджуються із нормами чинного законодавства, яке регулює порядок та підстави притягнення до дисциплінарної відповідальності та звільнення працівника Національної поліції.
В судове засідання суду апеляційної інстанції сторони не прибули, про дату, час і місце судового засідання   повідомлені своєчасно та належним чином. 
Позивач надіслав клопотання про розгляд справи без його участі.
Представник відповідача у письмовому відзиві  заперечував проти апеляційної скарги та зазначив, що апеляційну скаргу слід залишити без розгляду.
Відповідно до  ч.2 ст. 313 КАС України неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених  про дату, час і місце  розгляду справи, не перешкоджає  розгляду  справи.
У зв`язку з неявкою у судове засідання всіх учасників справи фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу відповідно до вимог ч.4 ст.229 КАС України не здійснювалось.
Суд апеляційної інстанції розглянув справу в межах доводів та вимог апеляційної скарги відповідно до вимог ст.308 КАС України та керуючись ст.229 КАС України.
Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, перевіривши доводи та вимоги апеляційної скарги, рішення суду першої інстанції, дослідивши матеріали справи, вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.
Судом першої інстанції встановлено та підтверджено у суді апеляційної інстанції, що ОСОБА_1 , інспектор взводу № 1 роти № 1 батальйону № 2 УПП, лейтенант поліції, проходила службу в Управління патрульної в Харківській області ДПП (відповідно до наказу НПУ № 115 від 07.11.2015 року).
Відповідно до витягу з наказу №924 о/с від 07.12.2020 наказом Департаменту патрульної поліції в Харківській області від 04.12.2020 року № 706, ОСОБА_1 звільнено зі служби в поліції за п.6 ч.1 ст.77 Закону України “Про Національну поліцію”.
Не погоджуючись із вказаним наказом, позивач звернувся до суду із цим позовом.       
Відмовляючи у задоволенні позову, суд першої інстанції дійшов висновку про вчинення позивачем дисциплінарного проступку та правомірному застосуванні до нього дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби. 
Колегія суддів погоджується із такими висновками суду першої інстанції з таких підстав.
Так, правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України від 02.07.2015 року №580-VIII "Про Національну поліцію" (надалі - Закон №580-VIII).
Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 18 Закону №580-VIII, поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського.
Згідно з ч. 1 ст. 59 Закону №580-VIII, служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.
Відповідно до ст. 19 Закону №580-VIII, у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.
Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.
Як свідчать матеріали справи, підставою для звільнення позивача визначено п. 6 ч. 1    ст. 77 Закону України “Про Національну поліцію”, згідно якого поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.
Дисциплінарним статутом Національної поліції України, затвердженим Законом України від 15.03.2018 №2337-VІІІ (надалі - Дисциплінарний статут) визначається сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження.
У відповідності до ч.2 ст.1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.
Згідно з ч.1 ст.11 Дисциплінарного статуту, за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.
Відповідно до ст.12 Дисциплінарного статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.
Приписами ст.13 Дисциплінарного статуту передбачено, що дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.
Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.
До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.
Відповідно до положень ст.14 Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.
Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.
Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.
Відповідно до    ч.10 ст. 14 Дисциплінарного статуту порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.
Наказом Міністерства внутрішніх справ України №893 від 07.11.2018 року затверджено Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції     України, що зареєстрований в Міністерстві юстиції України 28 листопада 2018 р. за №1355/32807 (далі - Порядок №893).
Пунктом 1 розділу 2 Порядку №893 передбачено, що підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за на5гвмості достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
Відповідно до п. 1 розділу 5 Порядку №893 проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.
На підставі п.1 Розділу VI Порядку №893 зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу.
Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.
У разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення.
Положеннями    ст.16 Дисциплінарного статуту службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником.
У разі потреби за вмотивованим письмовим рапортом (доповідною запискою) голови дисциплінарної комісії, утвореної для проведення службового розслідування, його строк може бути продовжений наказом керівника, який призначив службове розслідування, або його прямим керівником, але не більш як на один місяць. При цьому загальний строк проведення службового розслідування не може перевищувати 60 календарних днів.
До строку проведення службового розслідування не зараховується документально підтверджений час перебування поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, у відрядженні, на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності) або у відпустці.
Службове розслідування вважається завершеним у день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка його заміщує, висновку за результатами службового розслідування. Якщо закінчення строку проведення службового розслідування припадає на вихідний чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.
Згідно з ч. 1, ч.15 ст.15 Дисциплінарного статуту Національної поліції України проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії. За результатами проведеного службового розслідування дисциплінарна комісія приймає рішення у формі висновку.
Відповідно до ст. 17 Дисциплінарного статуту Національної поліції України відсторонення поліцейського від виконання службових обов`язків (посади) є тимчасовим заходом на час проведення службового розслідування та може бути застосовано до поліцейського у разі, якщо обставини виявленого дисциплінарного проступку унеможливлюють виконання посадових (функціональних) обов`язків ним або іншим поліцейським, а також якщо виконання поліцейським посадових (функціональних) обов`язків перешкоджає встановленню обставин виявленого дисциплінарного проступку. Відсторонення поліцейського від виконання службових обов`язків (посади) оформляється письмовим наказом керівника, до повноважень якого належить призначення на посаду та звільнення з посади поліцейського, та не може перевищувати строку, передбаченого для проведення службового розслідування або зазначеного в рішенні суду. Відсторонення поліцейського від виконання службових обов`язків (посади) у разі вчинення ним корупційного правопорушення або правопорушення, пов`язаного з корупцією, здійснюється відповідно до Закону України "Про запобігання корупції". Поліцейський, якому повідомлено про підозру у вчиненні ним кримінального правопорушення у сфері службової діяльності, підлягає відстороненню від виконання службових обов`язків (посади) в порядку, визначеному законом. На період відсторонення поліцейського від виконання службових обов`язків (посади) у поліцейського вилучається службове посвідчення, спеціальний нагрудний знак, табельна вогнепальна зброя та спеціальні засоби.
Відповідно до ч.1, ч.11 ст.18 Дисциплінарного статуту Національної поліції України під час проведення службового розслідування поліцейський має право на захист, що полягає в наданні йому можливості надавати письмові пояснення щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку та докази правомірності своїх дій. Отримання пояснень від поліцейського, який перебуває під вартою, здійснюється через адміністрацію місця ув`язнення шляхом його повідомлення про необхідність надіслати пояснення на зазначену дисциплінарною комісією адресу.
Згідно із приписами ст. 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України у висновку за результатами службового розслідування зазначаються: 1) дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; 2) підстава для призначення службового розслідування; 3) обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку; 4) пояснення поліцейського щодо обставин справи; 5) пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; 6) пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; 7) документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; 8) відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; 9) причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення; 10) висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону; 11) вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.
Висновок підписується всіма членами дисциплінарної комісії, що проводила розслідування. Члени дисциплінарної комісії мають право на окрему думку, що викладається письмово і додається до висновку.
Під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.
Обставинами, що пом`якшують відповідальність поліцейського, є: 1) усвідомлення та визнання своєї провини у вчиненні дисциплінарного проступку; 2) попередня бездоганна поведінка; 3) високі показники виконання повноважень, наявність заохочень та державних нагород; 4) вжиття заходів щодо запобігання, відвернення або усунення негативних наслідків, які настали або можуть настати внаслідок вчинення дисциплінарного проступку, добровільне відшкодування завданої шкоди; 5) вчинення проступку під впливом погрози, примусу або через службову чи іншу залежність; 6) вчинення проступку внаслідок неправомірних дій керівника.
У разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.
Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.
За кожен дисциплінарний проступок не може застосовуватися більше одного дисциплінарного стягнення.
У разі вчинення дисциплінарного проступку кількома поліцейськими дисциплінарне стягнення застосовується до кожного окремо.
Як вбачається з матеріалів справи, підставою для проведення службового розслідування відносно позивача стала доповідна записка т.в.о. заступника начальника відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП в Харківській області ДПП капітана поліції ОСОБА_2 (станом на 24.09.2020 перебував на посаді старшого інспектора відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП в Харківській області ДПП) від 24.09.2020 за № 1036вн/41/14/01-2020 до керівництва УПП в Харківській області ДПП про те, що 24.09.2020 до Єдиного реєстру досудових розслідувань слідчим слідчого відділу Індустріального відділу поліції Головного управління Національної поліції України (далі – Індустріальний ВП ГУНП в Харківській області) внесено відомості за № 12020220530001898 за ознаками вчинення інспектором взводу № 1 роти № 1 батальйону № 2 УПП в Харківській області ДПП лейтенантом поліції Москалик І.М. кримінального правопорушення, передбаченого частиною другою статті 345 Кримінального кодексу України (далі – КК України).
Також 24.09.2020 за № 1035вн/41/14/01-2020 до керівництва УПП в Харківській області ДПП надійшов рапорт старшого інспектора-чергового відділу чергової служби УПП в Харківській області ДПП старшого лейтенанта поліції Цікало О.Ю. про те, що за фактом вищевказаних подій пов`язаних з спричиненням тілесних ушкоджень молодшому лейтенанту поліції ОСОБА_3 , остання доставлена до Комунального некомерційного підприємства "Міська клінічна лікарня швидкої та невідкладної медичної допомоги ім. проф. О.І. Мещанінова" Харківської міської ради з попереднім діагнозом "закрита черепно-мозкова травма та хімічний опік очей".
Згідно з відомостями, що містяться в інформаційно-телекомунікаційній системі “Інформаційний портал Національної поліції України” (далі – ІПНП) встановлено, що о 04:56 24.09.2020 зі скороченого номеру екстреного виклику поліції “ 102” до Індустріального ВП ГУНП в Харківській області надійшло повідомлення працівника поліції ОСОБА_3 про те, що за адресою: АДРЕСА_1 , близько 03:45 24.09.2020 лейтенант поліції ОСОБА_1 спричинила їй тілесні ушкодження.
У ході службового розслідування опитано інспектора взводу № 1 роти № 1 батальйону № 2 УПП в Харківській області ДПП лейтенанта поліції ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , освіта вища, в органах Національної поліції України з 07.11.2015, на займаній посаді з 13.07.2018, діючих дисциплінарних стягнень не має, яка пояснила, що обставини отримання тілесних ушкоджень 24.09.2020 молодшому лейтенанту поліції ОСОБА_3 їй не відомі. В вказаний день перебувала на курсах підвищення кваліфікації в Харківському національному університеті внутрішніх справ України.
Опитано поліцейського взводу № 1 роти № 4 батальйону № 1 УПП в Харківській області ДПП молодшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , освіта вища, в органах Національної поліції України з 02.07.2018, на займаній посаді з 02.07.2018, діючих дисциплінарних стягнень не має, яка пояснила, що 24.09.2020 під час несення служби в складі екіпажу № 4102 спільно з лейтенантом поліції ОСОБА_4 та лейтенантом поліції ОСОБА_5 , з 01:00 службовий транспортний засіб переслідував автомобіль DAEWOO LANOS, номерний знак НОМЕР_1 (останні символи невідомі), білого кольору. У зв`язку з чим, прийнято рішення зупинитись та уточнити мотиви переслідування. Лейтенант поліції ОСОБА_4 вийшовши зі службового транспортного засобу підійшов до водія автомобіль DAEWOO LANOS, а опитана залишилася в салоні, проте в цей час почула стукіт у вікно, в якому побачила лейтенанта поліції ОСОБА_1 , яка була одягнута в темно-синю куртку та джинси. Остання повідомила опитаній про необхідність вийти зі салону службового транспортного засобу, на що молодший лейтенант поліції ОСОБА_3 погодилася. В ході розмови, яка тривала на протязі 1,5– 2 хвилин, ОСОБА_1 почала ставити опитаній питання стосовно її співмешканця – ОСОБА_6 , на що молодший лейтенант поліції ОСОБА_3 надала відповіді, після чого повідомила, що не має наміру спілкуватися з нею в подальшому. Після чого, ОСОБА_1 діставши з кишені куртки газовий балончик розпилила в обличчя опитаній, схопила молодшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 за волосся та кинула на землю, нанісши удар рукою у скроневу частину її обличчя з правого боку та ногою в живіт. Після вказаної події, опитаною прийнято рішення звернутися до Індустріального ВП ГУНП в Харківській області для документування зазначеної пригоди, проте, перебуваючи в відділі поліції, молодший лейтенант поліції ОСОБА_3 відчула погіршення стану здоров`я та попросила оперативного чергового викликати бригаду швидкої невідкладної медичної допомоги.
До матеріалів службового розслідування молодший лейтенант поліції ОСОБА_3 долучила копії наступних документів, що підтверджують факт отримання тілесних ушкоджень 24.09.2020:
- копію консультативного висновку лікаря-спеціаліста Комунального некомерційного підприємства "Міська клінічна лікарня швидкої та невідкладної медичної допомоги ім. проф. О.І. Мещанінова" Харківської міської ради (від 24.09.2020 № 10/12688) з приводу надання ОСОБА_3 діагнозу у вигляді забою грудної клітини та передньої черевної стінки;
- копію довідки Комунального некомерційного підприємства "Міська клінічна лікарня швидкої № 14 ім. проф. Л.Л. Гіршмана" Харківської міської ради (від 24.09.2020) з приводу надання ОСОБА_3 діагнозу у вигляді хімічний опік конюктивної рогівки першого ступеню обох очей;
Опитаний інспектор взводу № 1 роти № 4 батальйону № 1 УПП в Харківській області ДПП лейтенант поліції ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , освіта вища, в органах Національної поліції України з 07.11.2015, на займані посаді з 13.07.2018, діючих дисциплінарних стягнень не має, та інспектор взводу № 1 роти № 4 батальйону № 1 УПП в Харківській області ДПП лейтенант поліції ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , освіта вища, в органах Національної поліції України з 07.11.2015, на займані посаді з 13.07.2018, діючих дисциплінарних стягнень не має, надали відомості, які підтверджують інформацію, викладену в поясненні молодшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 , та не суперечать їй.
          Водночас опитані додають, що в салоні автомобіля DAEWOO LANOS, окрім ОСОБА_1 , перебували ще двоє осіб чоловічої статті, один з яких колишній працівник патрульної поліції – ОСОБА_8 .
Опитаний командир роти № 1 батальйону № 2 УПП в Харківській області ДПП старший лейтенант поліції ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , освіта вища, в органах Національної поліції України з 07.11.2015, на займані посаді з 28.10.2019, діючих дисциплінарних стягнень не має, пояснив, що 24.09.2020 близько 06:00 надійшов телефонний дзвінок від старшого чергового відділу чергової служби УПП в Харківській області ДПП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_10 , який повідомив, що його підлеглий – лейтенант поліції ОСОБА_1 , перебуваючи поза службою спричинила тілесні ушкодження молодшому лейтенанту поліції ОСОБА_3 . В ході телефонного спілкування, лейтенант поліції ОСОБА_1 заперечувала свою причетність до вищевказаної події.
До матеріалів службового розслідування долучено службову характеристику на інспектора взводу № 1 роти № 1 батальйону № 2 УПП в Харківській області ДПП лейтенанта поліції ОСОБА_1 , відповідно до якої остання за період служби в органах Національної поліції України зарекомендували себе з позитивного боку. Водночас, старший лейтенант поліції ОСОБА_9 , в службовій характеристиці додає, що лейтенант поліції ОСОБА_1 морально не стійка, до оточуючих відноситься в залежності від ситуації та особистих інтересів, поза службою виникали конфлікти з колишнім чоловіком.
За висновками службового розслідування дисциплінарною комісією вирішено:
- службове розслідування з метою встановлення причин та обставин, що призвели до можливого порушення службової дисципліни інспектором взводу № 1 роти № 1 батальйону № 2 УПП в Харківській області ДПП лейтенантом поліції ОСОБА_1 , яка знаходячись поза службою на вихідному дні 24.09.2020 нанесла тілесні ушкодження поліцейському взводу № 1 роти № 4 батальйону № 1 УПП в Харківській області ДПП молодшому лейтенанту поліції ОСОБА_3 під час виконання нею службових обов`язків, про що внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 24.09.2020 № 12020220530001898, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною другою статті 345 КК України завершити;
- за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився в недотримані вимог пунктів 1, 2 частини першої статті 18 Закону України “Про Національну поліцію”, пункту 6 частини третьої статті 1, статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України “Про Дисциплінарний статут Національної поліції України” від 15.03.2018 № 2337-VІІІ, пунктів 3 та 4 розділу IV Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09.11.2016 № 1179, пункту 4 Протоколу наради керівників відділів, секторів, командирів батальйонів та ТОР УПП в Харківській області від 27.06.2019 № 13, відповідно до пункту 7 частини третьої статті 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України “Про Дисциплінарний статут Національної поліції України”, до інспектора взводу № 1 роти № 1 батальйону № 2 УПП в Харківській області ДПП лейтенанта поліції ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції.
На підставі вищевикладеного суд першої інстанції дійшов висновку про те, що факт внесення відомостей до ЄРДР за  №12020220530001898, зокрема, відносно позивача, за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 345 КК України знайшов своє підтвердження.
Таким чином, судова колегія вважає, що висновок про порушення позивачем службової дисципліни, що виразилось у недотриманні принципів діяльності поліцейського та вчиненні дій, не сумісних з вимогами, що пред`являються до професійно-етичних якостей поліцейських, є обґрунтованим.
Матеріалами службового розслідування підтверджено факт порушення позивачем службової дисципліни, у зв`язку з чим суд приходить до висновку, що відповідачем обґрунтовано та правомірно застосовано до позивача дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції.
Таким чином, враховуючи тяжкість проступку, наслідки проступку, які, як правильно зазначив відповідач, фактично підривають довіру та авторитет до органів Національної поліції, суд вважає правомірним притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби в поліції.
Водночас суд зауважує про те, що відсутність обвинувального вироку суду не спростовує наявності в діях позивача дисциплінарного проступку, який встановлений в ході службового розслідування і за який відповідач, у порядку Дисциплінарного статуту, має право застосувати такий вид дисциплінарного стягнення як звільнення з органів поліції.
Відсутність кримінального провадження чи обвинувального вироку суду ніяким  чином не ототожнюється з відсутністю в діях ОСОБА_1 порушення службової дисципліни. Кримінальна та дисциплінарна відповідальність є різними і самостійними видами відповідальності особи.
Виходячи із законодавчих приписів та встановлених обставин справи в їх сукупності суд дійшов висновку про відсутність правових підстав для задоволення позовних вимог ОСОБА_1 , оскільки відповідач діяв на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені чинним законодавством.
Зазначена позиція узгоджується з висновками Верховного Суду, викладеними в постановах від 24 лютого 2020 року у справі №804/2711/17, від 28 лютого 2020 року у справі №818/1274/17.
З наведеного вбачається, що при прийнятті рішення про звільнення зі служби в органах Національної поліції ОСОБА_1 . Департамент патрульної поліції діяв виключно у межах повноважень та у спосіб, що встановлені чинним законодавством. 
Процедура звільнення, визначена Дисциплінарним статутом та Інструкцією про порядок проведення службових розслідувань була дотримана у повному обсязі, жодних порушень прав та законних інтересів позивача не допускалося.
Отже, з огляду на викладене, колегія суддів вважає призначене дисциплінарне стягнення пропорційним вчиненому дисциплінарному проступку, таким що застосоване у відповідності із вимогами Дисциплінарного статуту  та Закону України “Про національну поліцію”.
Відповідно до ч.2 ст.19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до ст. 242 КАС України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.
Колегія суддів вважає, що рішення суду першої інстанції відповідає вимогам ст. 242 КАС України, а тому відсутні підстави для її скасування та задоволення апеляційних вимог апелянта.
Відповідно до ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
На підставі викладеного, колегія суддів, погоджуючись з висновками суду першої інстанції, вважає, що суд дійшов вичерпних юридичних висновків щодо встановлення обставин справи і правильно застосував до спірних правовідносин сторін норми матеріального та процесуального права.
Доводи апеляційної скарги не знайшли свого підтвердження в ході розгляду справи судом апеляційної інстанції, спростовані зібраними по справі доказами та встановленими обставинами, з наведених підстав висновків суду не спростовують.
          Керуючись ч. 4 ст. 241, ч. 3 ст. 243, ст.ст. 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 327-329 Кодексу адміністративного судочинства України суд,  -
П О С Т А Н О В И В:
Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.
Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 03.03.2021 року по справі № 520/289/21 - залишити без змін. 
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду. 

Головуючий суддя 		О.А. Спаскін	
Судді 	   	О.В. Присяжнюк    Л.В. Любчич   	

Повний текст постанови складено  11.06.2021 року