Єдиний унікальний номер 233/1858/20 
Номер провадження 22-ц/804/866/21        

Єдиний унікальний номер 233/1858/20
Номер провадження 22-ц/804/866/21

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 травня 2021 року Донецький апеляційний суд у складі:
Головуючого - судді Халаджи О. В.
суддів: Никифоряка Л.П., Новікової Г.В,, 
секретар Кіпрік Х.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Бахмут апеляційну скаргу Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» на рішення Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області від 08 грудня 2020 року у цивільній справі за позовом Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за електричну енергію, невраховану приладом обліку, та за зустрічним позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» про визнання дій та протоколу комісії по розгляду актів про порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії неправомірними та скасування нарахованої заборгованості (суддя першої інстанції Мартиненко В.С, повний текст рішення ухвалено 18 грудня 2020 року),

В С Т А Н О В И В:

10 квітня 2020 року до Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області надійшла позовна заява Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за електричну енергію, невраховану приладом обліку. Просило стягнути з ОСОБА_1 на свою користь заборгованість за електричну енергію, невраховану приладом обліку у сумі 54811,11 грн. та судовий збір у сумі 2102 грн.
15 липня 2020 року ОСОБА_1 звернувся до Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області із зустрічним позовом до Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» про визнання дій та протоколу комісії по розгляду актів про порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії неправомірними та скасування нарахованої заборгованості. ОСОБА_1 просив визнати неправомірними дії Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» щодо нарахування суми заборгованості, яка є сумою вартості не облікованої електричної енергії у розмірі 54811,11 грн. та нарахованої на підставі акту про порушення № 223150 від 03.04.2019 року, визнати незаконним протокол засідання комісії по розгляду актів про порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії користування електричною енергією Костянтинівського РЕМ АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» від 17 квітня 2019 року № 8, відповідно до якого йому на підставі акту про порушення № 223150 від 03.04.2019 р. нарахована сума вартості не облікованої електричної енергії у розмірі 54811,11 грн., визнати заборгованість, яка є сумою вартості не облікованої електричної енергії у розмірі 54811,11 грн. та нарахованої на підставі акту про порушення № 223150 від 03.04.2019 р., такою, що нарахована незаконно та зобов`язати АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» скасувати її, покласти на АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» судові витрати.
Рішенням Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області від 08 грудня 2020 року в задоволенні позовної заяви Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за електричну енергію, невраховану приладом обліку відмовлено.
Зустрічний позов ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» про визнання дій та протоколу комісії по розгляду актів про порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії неправомірними та скасування нарахованої заборгованості задоволено частково.
Скасовано рішення Публічного акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі», правонаступником якого є Акціонерне товариство «ДТЕК Донецькі електромережі», оформлене протоколом № 8 від 17.04.2019 року, з розгляду акту порушень Правил роздрібного ринку електричної енергії №223150 від 03.04.2019 року.
В задоволені іншої частини позовних вимог відмовлено.
Із вказаним рішенням суду не погодилась представник АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» Зайцева О.М., та подала апеляційну скаргу, вважає. що рішення ухвалено з порушенням норм процесуального  та матеріального права, неповне з`ясовані обставини, що мають значення для справи.
В обґрунтування доводів скарги вказує, що суд першої інстанції ухвалюючи рішення про відмову в задоволені первісного позову шляхом визнання Акту не дійсним у зв`язку з неналежним його підписанням, тобто суд зазначає, що у зв`язку з відмовою споживача підписати акт про порушення,він не був підписаний двома незаінтересованими особами. При дослідженні доказів наданих АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» до позовної заяви, а саме завіреної копії Акту про порушення № 223150 від 03.04.2019 року, суд зазначив, що міститься запис про відмову споживача від підпису, та що другий екземпляр Акту буде направлений споживачу поштою. Разом з цим, суд першої інстанції зазначив, що в Акті міститься напис з актом не погоджуються та стоїть власноручний підпис ОСОБА_1 . У зв`язку з тим, що Ат підписаний безпосередньо споживачем, підписання Акту свідками не вимагається.
Зазначає, що на момент складання акту 03.04.2019 року діяла Методика, відповідно до якої, абзац 4 п. 4.1 споживачі та представник енергопостачальника під час здійснення перевірки  електроустановок мають право здійснювати фото та відео зйомку для фіксації виявлених порушень, про що зазначається в акті про порушення. Виявити зазначене порушення при контрольному огляді приладу обліку не було можливим. Порушення було виявлене за допомогою спеціальних технічних засобів, а саме двохполюсний покажчик напруги, дистанційний вимірювач струму (удочка), якими не користується контролер при огляді засобу обліку. Контролер на має доступу до приміщення споживача для виявлення самовільного підключення на ввідних проводах до приладу обліку електроенергії на горище приміщення., Акт про порушення, протокол з розрахунками повністю відповідають нормам ПРРЕЕ та Методики..
Представник АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» Зайцева О.М. просила рішення Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області від 08 грудня 2020 року скасувати та ухвалити нове рішення, яким позовну заяву АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» задовольнити, в задоволенні зустрічної позовної заяви ОСОБА_1 відмовити.
Відзив на апеляційну скаргу не надходив.
У судовому засіданні представник позивача АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» на задоволенні апеляційної скарги наполягав.
Відповідач ОСОБА_1 до судового засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином.
Відповідно до ч. 2 ст. 372 ЦПК України неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про час та місце розгляду справи, не перешкоджає розглядові справи.

Заслухавши суддю - доповідача, дослідивши матеріали справи та перевіривши доводи апеляційної скарги в межах апеляційного оскарження, апеляційний суд вважає, що апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення.
Відповідно до ч. 1 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Відповідно до ч. 4 ст. 367 ЦПК України, суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.
Згідно ч. 1 ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Судом першої інстанції встановлено, що АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» здійснює розподіл електроенергії, зокрема, за адресою: АДРЕСА_1 .
Відповідно до витягу з Реєстру прав власності на нерухоме майно Костянтинівського міського бюро технічної інвентаризації за № 16795 від 03.02.2003 року ОСОБА_1 на підставі договору міни АВІ 591505 від 24.03.2000 р., посвідченого приватним нотаріусом Костянтинівського міського нотаріального округу Борисевич В.А. за реєстр. № 773 є власником 1/2 частки будинку АДРЕСА_2 .
З метою отримання послуг з електропостачання житлового приміщення, яке складається з квартири АДРЕСА_3 13 серпня 2013 року між позивачем та відповідачем було укладено договір № 260421023 про користування електричною енергією за вказаною адресою, відповідно до п. 29 якого цей договір укладається на три роки, набирає чинності з дня його підписання та вважається продовженим на рік, якщо за місяць до закінчення терміну його дії жодна із сторін не висловила наміру внести до нього зміни або доповнення.
Відповідно до акту про порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії (ПРРЕЕ) № 223150, складеного 03 квітня 2019 року, комісією представників позивача встановлено самовільне підключення електроустановок електричної проводки до електричної мережі оператора систем розподілу з порушенням схеми обліку: підключення фазного та нульового дротів поза приладу обліку для живлення струмоприймачів. З метою виявлення порушення використовувались спеціальні технічні засоби – двополюсний покажчик напруги, дистанційний вимірювач струму (вудка). Місце самовільного підключення на ввідних дротах до ізоляторів, до електролічильника та входе через горище у ванну кімнату, закінчується розеткою. Електрична енергія споживалась, проте електричним лічильником не враховувалася. 
Акт складено та підписано трьома представниками позивача та у присутності споживача ОСОБА_1 , який від підпису акту відмовився, що зафіксовано в ньому. 
17.04.2019 року акт про порушення від 03 квітня 2019 року розглянуто комісію позивача з метою визначення збитків, в результаті чого зроблений перерахунок оплати за спожиту електроенергію і нараховано до сплати в якості вартості спожитої електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення Правил, в розмірі 54811,11 грн.
З відеозапису, наданого позивачем випливає, що споживач мав приховану розетку, в яку одночасно було увімкнено декілька електричних приладів.
Свідки ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 в судовому засіданні надали показання про те, що вони є працівникам АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» та 03 квітня 2019 року ними в будинку відповідача ОСОБА_1 було зафіксовано порушення ПРРЕЕ та складено відповідний акт. Від підпису акта споживач відмовився, що було зафіксовано в ньому.
Відмовляючи в задоволенні первісного позову та частково задовольняючи зустрічний позову, суд першої інстанції дійшов висновку, що Акт про порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії № 223150, складений 03 квітня 2019 р., є недійсним, оскільки споживач від підпису в акті відмовився, про що відмітка в акті, та акт не було підписано сторонніми свідками, до того ж копію акут не було надіслано споживачу для ознайомлення. Оскільки акт визнано недійсним то і розрахунок заборгованості за електричну енергію, невраховану приладом обліку, у розмірі 54811,11 грн. є необґрунтованим.
Апеляційний суд погоджується з даним висновком суду першої інстанції.
Відповідно до ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства. 
Згідно з п. п. 1 - 4 п. 5.5.5 Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених Постановою Національної Комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг № 312 від 14.03.2018 року (далі – Правила), споживач електричної енергії зобов`язаний користуватися електричною енергією виключно на підставі договору (договорів); сплачувати за електричну енергію та надані йому послуги відповідно до укладених договорів; за умови неповної оплати за спожиту електричну енергію припинити власне електроспоживання відповідно до умов договору; здійснювати оплату рахунків, виставлених на підставі актів про порушення цих Правил та умов договору, своєчасно вживати відповідних заходів для усунення виявлених порушень, не допускати безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу (основному споживачу), у разі виявлення безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача.
Відповідно до п. п. 8.2.4., 8.2.5. Правил у разі виявлення представниками оператора системи пошкоджень чи зриву пломб та/або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів, самовільних підключень до електричних мереж розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором. У разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача або представника споживача оформлюється акт про порушення. В акті про порушення мають бути зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих Правил або методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором, та вихідні дані, необхідні для визначення обсягу необлікованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. За необхідності в акті зазначаються заходи, яких необхідно вжити для усунення допущених порушень. Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві. Акт про порушення підписується представником оператора системи та споживачем або представником споживача. 
Згідно з п. п. 8.2.6., 8.2.7. Правил на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Споживач має бути повідомлений оператором системи про місце, час і дату засідання комісії не пізніше ніж за 7 календарних днів до призначеної дати засідання. Акт про порушення, не розглянутий у визначеному цими Правилами порядку протягом 60 календарних днів від дня його складення, вважається недійсним та підлягає скасуванню (крім випадків необхідності проведення експертизи пломб, індикаторів та/або засобу вимірювальної техніки електричної енергії для встановлення факту порушення). Рішення комісії оформлюється протоколом, копія якого видається споживачу. У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії. В такому разі разом з протоколом споживачу надаються розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії з посиланням на відповідні пункти методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором, та розрахункові документи для оплати необлікованої електричної енергії та/або збитків. Кошти за необліковану електричну енергію та суми збитків перераховуються споживачем на поточний рахунок оператора системи. Споживач має оплатити розрахункові документи за необліковану електричну енергію протягом 30 календарних днів від дня отримання рахунка. У разі незгоди споживача з фактом крадіжки електричної енергії та відмови від сплати вартості необлікованої електричної енергії оператор системи звертається з позовом до суду для підтвердження факту викрадення електричної енергії та стягнення вартості необлікованої електричної енергії. Спірні питання, які виникають між сторонами при складанні акта про порушення, при визначенні розміру суми збитків, належної до оплати, а також при здійсненні платежів, вирішуються у судовому порядку.
Згідно з п.п. 5 п. 3.1. Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ України від 04 травня 2006 року № 562, ця Методика застосовується на підставі акта про порушення, складеного з урахуванням вимог ПКЕЕН, в разі самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника або іншого споживача (власника мереж) з порушенням схеми обліку.
Згідно з абзацом 6 п. 3.1 Методики у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 5 - 7 цього пункту, ця Методика застосовується за умови виявлення місця підключення до відповідних мереж, що зазначається в акті про порушення та позначається на схемі.
Вартість необлікованої електричної енергії розраховується на підставі акта про порушення, який складається відповідно до передбаченої ПКЕЕН процедури (п. 3.2 Методики).
Встановлено, що ОСОБА_1 є споживачем послуг за адресою: АДРЕСА_1 .
З матеріалів справи вбачається, що 03 квітня 2019 року було складено АКТ про порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії (ПРРЕЕ) № 223150, комісією представників позивача встановлено самовільне підключення електроустановок електричної проводки до електричної мережі оператора систем розподілу з порушенням схеми обліку: підключення фазного та нульового дротів поза приладу обліку для живлення струмоприймачів. З метою виявлення порушення використовувались спеціальні технічні засоби – двополюсний покажчик напруги, дистанційний вимірювач струму (вудка). Місце самовільного підключення на ввідних дротах до ізоляторів, до електролічильника та входе через горище у ванну кімнату, закінчується розеткою. Електрична енергія споживалась, проте електричним лічильником не враховувалася. 
З вказаного акту вбачається, що він був підписаний представниками постачальника ОСОБА_4 , ОСОБА_3 , ОСОБА_5 .
Від підпису в спірному акті ОСОБА_1 відмовився, про ще є позначка.
В графі « З актом про порушення ознайомленні свідки» підписи відсутні.
Відповідно до абз. 5 п. 8.2.5 Правил роздрібного ринку електричної енергії (в редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин) у разі відмови споживача або представника споживача підписати акт про порушення в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт про порушення вважається дійсним, якщо він підписаний уповноваженим представником оператора системи та двома незаінтересованими особами (представник житлово-експлуатаційної організації, балансоутримувача або управителя будинку, виборна особа будинкового, вуличного, квартального чи іншого органу самоорганізації населення або представник органу місцевого самоврядування, інший споживач тощо) за умови посвідчення їх осіб.
Так, з урахуванням обставин справи та норм матеріального права апеляційний суд вважає, що суд першої інстанції, відповідно до вимог ст. 89 ЦПК України, оцінив представлені сторонами матеріали за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів, оцінив належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності та дійшов обґрунтованого висновку про задоволення зустрічного позову ОСОБА_1 , та про відмову у у первісному позову АТ «ДТЕК Донецькі електромережі», оскільки  представниками АТ «ДТЕК Донецькі електромережі», 03.04.2019 року при складанні Акту № 223150 було порушено п.8.2.5. Правил роздробного ринку електричної енергії, а саме в ньому відсутній підпис, свідків, незаінтересованих осіб. 
Доводи апеляційної скарги, в яких зазначено, що в акті є припис, зроблений самим споживачем з відповідним підписом, що той з актом не погоджується, не заслуговують на увагу, оскільки посадова особа при складанні акту зазначила, що споживач від підпису відмовився, а тому повинна була при складанні акту дотримуватись вимог, передбачених абз. 5 п. 8.2.5. Правил роздрібного ринку електричної енергії.
Європейський суд з прав людини вказав, що пункт перший статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматися як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними, залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (пункт 23 рішення ЄСПЛ від 18 липня 2006 року у справі «Проніна проти України»).
Отже, доводи, наведені в обґрунтування апеляційної скарги, не можуть бути підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції, оскільки вони не підтверджуються матеріалами справи, ґрунтуються на неправильному тлумаченні норм матеріального та процесуального права й зводяться до незгоди із судовим рішенням та необхідності переоцінки судом доказів.
Наведені в апеляційній скарзі заявника доводи були предметом дослідження у суді першої інстанції з наданням відповідної правової оцінки всім фактичним обставинам справи, яка ґрунтується на вимогах закону, і з якою погоджується суд апеляційної інстанції 
Оскільки доводи апеляційної скарги висновку суду першої інстанції не спростовують, на законність та обґрунтованість судового рішення не впливають, то колегія суддів вважає за необхідне залишити апеляційну скаргу без задоволення, а оскаржуване судове рішення без змін.

Керуючись ст.ст., 374, 375, 381 ЦПК України, апеляційний суд, 

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» залишити без задоволення.
Рішення Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області від 08 грудня 2020 року залишити без змін.
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття. Касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.  

Судді:          О.В. Халаджи

          Л.П. Никифоряк

          Г.В. Новікова

Повний текст судового рішення складено 19 травня 2021 року.

Суддя - доповідач:        О.В. Халаджи