ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 квітня 2021 року 
м. Київ
справа № 160/6782/19
адміністративне провадження № К/9901/4673/20
Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:
судді-доповідача - Білоуса О.В.,  
суддів - Блажівської Н.Є., Желтобрюх І.Л.,
розглянувши в порядку письмового провадження касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Гірнича металургійна компанія» на ухвалу Третього апеляційного адміністративного суду від 16 січня 2020 року (головуючий суддя Панченко О.М., судді - Чередниченко В.Є., Іванов С.М.) у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Гірнича металургійна компанія» до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії,
У С Т А Н О В И В:
У липні 2019 року Товариство з обмеженою відповідальністю «Гірнича металургійна компанія» (далі - ТОВ «Гірнича металургійна компанія») звернулося до суду з позовом до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області (далі - ГУ ДПС у Дніпропетровській області), в якому просило: визнати протиправним та скасувати рішення Комісії ГУ ДФС у Дніпропетровській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації про внесення ТОВ «Гірнича металургійна компанія» до переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості, оформлене протоколом від 28 лютого 2019 року № 94; зобов`язати ГУ ДФС у Дніпропетровській області виключити позивача з Переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості.
Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 10 жовтня 2019 року адміністративний позов задоволено. Визнано протиправним та скасовано рішення Комісії ГУ ДФС у Дніпропетровській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації про внесення ТОВ «Гірнича металургійна компанія» до Переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості, оформлене протоколом від 28 лютого 2019 року №94. Зобов`язано ГУ ДФС у Дніпропетровській області виключити ТОВ «Гірнича металургійна компанія» (код  ЄДРПОУ 42116198) з Переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості. Стягнуто за рахунок бюджетних асигнувань відповідача на користь позивача судові витрати у розмірі 3842 грн.
На вказане рішення суду першої інстанції контролюючим органом подано апеляційну скаргу. Одночасно з апеляційною скаргою відповідачем було подано клопотання про заміну відповідача, а саме скаржник просив замінити відповідача ГУ ДФС у Дніпропетровській області на його правонаступника - ГУ ДПС у Дніпропетровській області.
Ухвалою Третього апеляційного адміністративного суду від 16 січня 2020 року клопотання ГУ ДФС у Дніпропетровській області про заміну сторони правонаступником задоволено. Замінено відповідача -  ГУ ДФС у Дніпропетровській області - у справі за апеляційною скаргою ГУ ДФС у Дніпропетровській області на рішення  Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 10 жовтня 2019 року у адміністративній справі №160/6782/19 правонаступником - ГУ ДПС у Дніпропетровській області.
Ухвала мотивована тим, що відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 19 червня 2019 року № 537 «Про утворення територіальних органів Державної податкової служби» (зі змінами і доповненнями, внесеними згідно з постановою Кабінету Міністрів України від 25 вересня 2019 року № 846) утворено як юридичну особу публічного права ГУ ДПС у Дніпропетровській області, шляхом приєднання до нього ГУ ДФС у Дніпропетровській області. Утворені органи Державної податкової служби визнані правонаступниками реорганізованих органів Державної фіскальної служби.
Таким чином, з 28 серпня 2019 року Державна фіскальна служба припинила здійснювати повноваження і виконувати функції у сфері реалізації державної податкової політики, державної політики з адміністрування єдиного внеску, державної політики у сфері боротьби з правопорушеннями під час застосування податкового законодавства, а також законодавства з питань сплати єдиного внеску та здійснювати ці повноваження і виконувати перелічені функції почала Державна податкова служба.
Надалі, з 29 серпня 2019 року здійснювати повноваження і виконувати функції, які належали ГУ ДФС у Дніпропетровській області, розпочав його правонаступник ГУ ДПС у Дніпропетровській області, а тому відповідно до статті 52 Кодексу адміністративного судочинства (далі - КАС України) є підстави для заміни сторони у справі.
Не погодившись із ухвалою суду апеляційної інстанції про заміну відповідача у справі, ТОВ «Гірнича металургійна компанія» подало до Верховного Суду касаційну скаргу, в якій, посилаючись на неправильне застосування судом частин першої і п`ятої статті 104 Цивільного кодексу України, частини восьмої статті 4 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб-підприємців та громадських формувань» та порушення норм процесуального права, а саме статті 52 КАС України, просило ухвалу суду апеляційної інстанції скасувати і постановити нове рішення, яким у задоволенні заяви контролюючого органу про заміну відповідача у справі відмовити. Зокрема, касаційна скарга обґрунтована тим, що ГУ ДФС у Дніпропетровській області станом на момент прийняття оскаржуваного судового рішення не було припинено, підстави для заміни сторони відповідача у цій справі були відсутні.
Заслухавши суддю-доповідача, переглянувши судове рішення в межах доводів і вимог касаційної скарги та на підставі встановлених фактичних обставин справи, перевіривши правильність застосування судом апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права, колегія суддів дійшла висновку про залишення касаційної скарги без задоволення.
Відповідно до статті 52 КАС України у разі вибуття або заміни сторони чи третьої особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд допускає на будь-якій стадії судового процесу заміну відповідної сторони чи третьої особи її правонаступником. Усі дії, вчинені в адміністративному процесі до вступу правонаступника, обов`язкові для нього в такій самій мірі, у якій вони були б обов`язкові для особи, яку він замінив.
Публічне правонаступництво органів державної влади є окремим, особливим видом правонаступництва, під таким терміном розуміється перехід в установлених законом випадках прав та обов`язків одного суб`єкта права іншому. При цьому обов`язок по відновленню порушених прав особи покладається на орган, компетентний відновити такі права. Такий підхід щодо переходу до правонаступника обов`язку відновити порушене право відповідає принципу верховенства права, оскільки метою правосуддя є ефективне поновлення порушених прав, свобод і законних інтересів.
У спорах, які виникають з публічних правовідносин, де оскаржуються рішення (дії, бездіяльність) державного органу, пов`язані зі здійсненням функції від імені держави, стороною є сама держава в особі того чи іншого уповноваженого органу. Функції держави, які реалізовувались ліквідованим органом, не можуть бути припинені і підлягають передачі іншим державним органам, за виключенням того випадку, коли держава відмовляється від таких функцій взагалі.
Отже, правонаступництво в сфері управлінської діяльності органів державної влади (публічне правонаступництво) передбачає повне або часткове передання (набуття) адміністративної компетенції одного суб`єкта владних повноважень (суб`єкта публічної адміністрації) до іншого або внаслідок припинення первісного суб`єкта, або внаслідок повного чи часткового припинення його адміністративної компетенції.
У такому випадку також відбувається вибуття суб`єкта владних повноважень із публічних правовідносин.
Особливістю адміністративного (публічного) правонаступництва є те, що подія переходу прав та обов`язків, що відбувається із суб`єктами владних повноважень, сама по собі має бути публічною та врегульованою нормами адміністративного права.
Отже, коли відбувається публічне правонаступництво, вирішальним є встановлення факту переходу повністю чи частково функцій (адміністративної компетенції) від одного суб`єкта владних повноважень до іншого, а не факту державної реєстрації припинення вибувшого з публічних правовідносин суб`єкта владних повноважень як юридичної особи.
Відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 18 грудня 2018 року № 1200 (зі змінами і доповненнями, внесеними згідно з постановою Кабінету Міністрів України від 25 вересня 2019 року № 846) утворено Державну податкову службу України та Державну митну службу України, реорганізувавши Державну фіскальну службу шляхом поділу.
Державна податкова служба та Державна митна служба є правонаступниками майна, прав та обов`язків реорганізованої Державної фіскальної служби у відповідних сферах діяльності.
Державна фіскальна служба продовжує здійснювати повноваження та виконувати функції у сфері реалізації державної податкової політики, державної політики у сфері державної митної справи, державної політики з адміністрування єдиного внеску, державної політики у сфері боротьби з правопорушеннями під час застосування податкового, митного законодавства, а також законодавства з питань сплати єдиного внеску до завершення здійснення заходів з утворення Державної податкової служби, Державної митної служби та центрального органу виконавчої влади, на який покладається обов`язок забезпечення запобігання, виявлення, припинення, розслідування та розкриття кримінальних правопорушень, об`єктом яких є фінансові інтереси держави та/або місцевого самоврядування, що віднесені до його підслідності відповідно до Кримінального процесуального кодексу України (пункт 2 Постанови № 1200).
Постановою Кабінету Міністрів України від 19 червня 2019 року № 537 «Про утворення територіальних органів Державної податкової служби» (зі змінами і доповненнями, внесеними згідно з постановою Кабінету Міністрів України від 25 вересня 2019 року № 846) утворені як юридичні особи публічного права територіальні органи Державної податкової служби та реорганізовані деякі територіальні органи Державної фіскальної служби шляхом їх приєднання до відповідних територіальних органів Державної податкової служби.
Згідно з пунктами 3, 4 цієї постанови територіальні органи Державної фіскальної служби, які реорганізуються, продовжують здійснювати свої повноваження до передачі таких повноважень територіальним органам Державної податкової служби та центрального органу виконавчої влади, на який покладається обов`язок забезпечення запобігання, виявлення, припинення, розслідування та розкриття кримінальних правопорушень, об`єктом яких є фінансові інтереси держави та/або місцевого самоврядування, що віднесені до його підслідності відповідно до Кримінального процесуального кодексу України.
Територіальні органи Державної податкової служби визначені правонаступниками майна, прав та обов`язків територіальних органів Державної фіскальної служби, що реорганізуються. 
Відповідно з додатками 1, 2 Постанови № 537 утворено ГУ ДПС у Дніпропетровській області. ГУ ДФС у Дніпропетровській області реорганізується шляхом приєднання до ГУ ДПС у Дніпропетровській області. 
Відповідно до наказу Державної податкової служби України від 28 серпня 2019 року №36 «Про початок діяльності Державної податкової служби України», наказу ГУ ДФС у Дніпропетровській області від 3 вересня 2019 року №17 «Про початок діяльності Головного управління ДПС у Дніпропетровській області», розпочато виконання ГУ ДПС у Дніпропетровській області функцій і повноважень ГУ ДФС у Дніпропетровській області, що припиняється. 
Таким чином, суд апеляційної інстанції дійшов правильного висновку, що з 29 серпня 2019 року ГУ ДФС у Дніпропетровській області втратило повноваження державного органу, який згідно із законом виконує функції, зокрема, у сфері реалізації державної податкової політики, відповідно, не може здійснювати права та виконувати обов`язки сторони у справі, оскільки таке повноваження передано для виконання завдань і функцій новоствореному контролюючому органу у зазначеній сфері, яким є ГУ ДПС у Дніпропетровській області.
Отже, з цього моменту відбулося фактичне (компетенційне) адміністративне правонаступництво, оскільки саме норми адміністративного права врегулювали умови та порядок передання адміністративної компетенції від повноважень ГУ ДФС у Дніпропетровській області до ГУ ДПС у Дніпропетровській області, а тому факт припинення (ліквідації) юридичної особи не є вирішальним.
З огляду на викладене, колегія суддів касаційної інстанції вважає, що ухвала Третього апеляційного адміністративного суду від 16 січня 2020 року ґрунтується на правильно встановлених фактичних обставинах справи, яким дана належна юридична оцінка, судом не допущено порушень процесуального закону, які призвели або могли призвести до неправильного вирішення справи. Усі доводи та їх обґрунтування викладені в касаційній скарзі не спростовують висновків суду апеляційної інстанції, а тому підстави для скасування ухваленого судового рішення та задоволення касаційної скарги відсутні.
Згідно з частиною першою статті 350 КАС України, суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо визнає, що суди першої та апеляційної інстанцій не допустили неправильного застосування норм матеріального права або порушень норм процесуального права при ухваленні судових рішень чи вчиненні процесуальних дій. 
Керуючись статтями 345, 349, 350, 355, 356, 359 Кодексу адміністративного судочинства України,
П О С Т А Н О В И В :
Касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Гірнича металургійна компанія» залишити без задоволення, а ухвалу Третього апеляційного адміністративного суду від 16 січня 2020 року - без змін.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає.
Суддя-доповідач                                                                                      О.В.Білоус
Судді                                                                                           Н.Є.Блажівська
                                                                                          І.Л.Желтобрюх