ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 червня 2021 року	Львів	Справа № 140/14136/20 пров. № А/857/7534/21	

Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі:
головуючого судді –                                       Кушнерика М.П.
суддів –                                                            Мікули О.І., Пліша М.А.
за участю секретаря судового засідання –   Юник А.А.;

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Львові у режимі відеоконференції апеляційну скаргу товариства з обмеженою відповідальністю "Дрімко" на рішення Волинського окружного адміністративного суду від 26 лютого 2021 року, прийняте суддею Димарчук Т.М. в м.Луцьк, о 11 годині 11 хвилині, повний текст складено 09 березня 2021 року, у справі № 140/14136/20 за адміністративним позовом товариства з обмеженою відповідальністю "Дрімко" до Волинської митниці Держмитслужби про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень, -

                                                       ВСТАНОВИВ:

товариство з обмеженою відповідальністю “Дрімко” звернулося з позовом до Волинської митниці Держмитслужби, в якому просить визнати протиправними та скасувати податкове повідомлення-рішення № 0000010 від 28.08.2020, яким збільшено на 96045,12 грн грошове зобов`язання за платежем “мито на товари, що ввозяться суб`єктами підприємницької діяльності” і податкове повідомлення-рішення  № 0000011 від 28.08.2020, яким збільшено на 19209,02 грн грошове зобов`язання з податку на додану вартість (ПДВ) з товарів, ввезених на територію України. 
В обґрунтування вимог позовної заяви зазначає, що спірні податкові повідомлення-рішення підлягають скасуванню як протиправні. Доводи відповідача, викладені в акті перевірки стосовно заниження ввізного мита та ПДВ при ввезені на митну територію України товару, заперечує з посиланням на Закон України “Про Митний тариф України”, Основні правила інтерпретації класифікації товарів УКТ ЗЕД, Пояснення до УКТ ЗЕД, затверджені наказом Державної фіскальної служби України (ДФС України) від 09.06.2015 №401 та зазначає, що визначальним критерієм для розмежування здійснення класифікації за товарною позицією 8451 чи 8515 є те, чи є основою механізму ввезеного товару скріплення за допомогою ультразвуку. Оскільки, основою механізму ввезеного позивачем товару не є скріплення за допомогою ультразвуку, то вказувати на необхідність класифікації товару за кодом 8515 немає ніяких підстав.
Вважає, що саме по собі проведення перевірки було незаконним та безпідставним, адже при митному оформленні ніяких порушень виявлено не було. Тобто, станом на дату митного оформлення ТОВ “Дрімко” правильно визначив код товару, та заповнив графу 33 вірно, а вже зі спливом певного проміжку часу нібито були  виявлені якісь порушення та неточності. Відсутність єдиної позиції митного органу свідчить про недоведеність будь-яких порушень зі сторони ТОВ “Дрімко”.
Відповідачем, у змісті акту перевірки не зазначено про фактичні підстави, які відповідають приписам п. 1 ч. 2 ст. 351 Митного кодексу України, що  стали підставою для проведення перевірки, тому результати такої перевірки, що виражені у винесених податкових повідомленнях-рішеннях не можна вважати законними та підставними.
Вказує на те, що декларант не зобов`язаний доводити правильність визначення коду товару, його твердження вважається правомірним, поки протилежне не буде доведено органом доходів і зборів.
Позиція митного органу ґрунтується виключно на інформації із комерційного сайту (https://www.cnclaserlm.com), де нібито міститься інформація, яка призвела до виникнення сумнівів у правильності зазначення ТОВ “Дрімко” коду товару.
Вважає, що митний орган ніяким чином не довів, що позивачем у митній декларації вказало неправильний код товару та не надав належних та допустимих доказів, які б однозначно свідчили про протиправність дій при заповненні графи №33 “код товару”, а тому стверджувати про будь-які порушення зі сторони ТОВ “Дрімко” чи її уповноважених представників немає ніяких підстав.
Рішенням Волинського окружного адміністративного суду від 26 лютого 2021 року, в задоволенні позову відмовлено.
ТОВ «Дрімко» подало апеляційну скаргу, з підстав неправильного застосування норм матеріального і процесуального права та неповного з`ясування обставин справи.
В обґрунтування вимог апеляційної скарги вказано на те, що суд необгрунтовано надав перевагу поясненням відповідача про необхідність класифікації товару за кодом 8515 УКТЗЕД на підставі «опису товару, наявного у мережі інтернет». Інформація у декларанта не вимагалась.
Вважає, що судом помилково встановлено, що підставою для проведення перевірки стала доповідна записка управління контролю митної вартості, класифікації, походження товарів та прогнозування надходжень від 15.06.2020 року № 689-7.3-15-25 щодо факту неправильної класифікації товару згідно УКТЗЕД. При цьому, судом не взято до уваги відомості, які містяться у долучених до справи письмових доказах, які у тому числі, з перекладом на українську мову.
Позивачем надано всі документи в оригіналі. Крім того, під час митного оформлення працівником митниці аналізувалась інформація з бази даних щодо класифікації та вартості ідентичних, подібних товарів, а вимоги щодо надання будь-яких інших доказів не ставились.
В акті перевірки митний орган зазначає, що запит щодо вирішення складного випадку класифікації до спеціалізованого підрозділу митниці не направлявся. Відповідно і не приймалось рішення про класифікацію товару. Таким чином, застосування штрафів та санкцій за несплату митних платежів щодо товариства за ввезення на митну територію України товару суперечить нормам чинного митного законодавства та порушує їх права.
Судом першої інстанції не взято до уваги особливості товару та доводи, що обладнання імпортоване позивачем призначено для виготовлення масок з нетканого розплавного полотна, а приєднання вушних петель до полотна такої маски не потребує ультразвукового зварювання, а приєднується за допомогою нагрівання електричним струмом.
Окремо зазначає, що документальна невиїзна перевірка товариства проведена безпідставно, що є самостійною підставою для визнання протиправними та скасування спірних податкових повідомлень-рішень.     
Просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти постанову, якою позов задоволити.
Відповідачем відзиву на апеляційну скаргу не подано, що не перешкоджає розгляду справи по суті.
Заслухавши доповідь судді-доповідача, представника позивача, яка просить задоволити апеляційну скаргу, представника відповідача, який просив залишити без змін рішення суду, розглянувши та обговоривши доводи апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи, колегія суддів, вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.
Згідно ч.1 та ч. 2 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.
Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Судом встановлено та підтверджено матеріалами справи, що у період з 15.07.2020 по 28.07.2020 на підставі наказу в.о. начальника Волинської митниці Держмитслужби від 10.07.2020 № 222 на підставі ст.ст. 345, 351, 352, 353 МК України була проведена документальна позапланова невиїзна перевірка дотримання ТОВ “Дрімко” вимог законодавства України з питань державної митної справи, а саме своєчасності, достовірності, повноти нарахування  та сплати митних платежів при оформленні товару - “обладнання для виробництва масок, в розібраному стані, цивільного призначення, автоматична лінія для виробництва масок для обличчя - FACE MASK MAKING MACHINE FLK120”, код товару 8451808000 згідно з УКТЗЕД, оформленого за МД від 15.05.2020 № UA205100/2020/003595.
За результатами проведення перевірки складено акт № 0004/7.3-19/37786070 від 10.08.2020  про результати документальної невиїзної перевірки ТОВ “Дрімко” з питань дотримання законодавства України в частині правильності визначення бази оподаткування, повноти нарахування та сплати митних платежів при оформленні товарів за митною декларацією № UA205100/2020/003595.
Зокрема, в акті перевірки вказано, що Волинською митницею Держмитслужби отримано лист управління організації заходів торговельної політики Департаменту митно-тарифного та нетарифного регулювання Держмитслужби України від 27.05.2020 № 16-03/16- 02-02/7/1248 щодо необхідності проведення перевірки митного оформлення товару “обладнання для виробництва масок, в розібраному стані, цивільного призначення, автоматична лінія для виробництва масок для обличчя - FACE MASK MAKING MACHINE FLK120, нова, 2020 року виготовлення” за МД від 15.05.2020          № UA205100/2020/003595.
Підставою для проведення перевірки стала доповідна записка управління контролю митної вартості, класифікації, походження товарів та прогнозування надходжень від 15.06.2020 № 689-7.3-15-25, на виконання листа управління організації заходів торговельної політики Департаменту митно-тарифного та нетарифного регулювання Держмитслужби України від 27.05.2020 № 16-03/16- 02-02/7/1248, щодо факту неправильної класифікації товару згідно УКТЗЕД.
За вищевказаною МД було здійснено митне оформлення товару “...автоматична лінія для виробництва масок для обличчя - FACE MASK MAKING MACHINE FLK120...”, з визначеним кодом НОМЕР_1 згідно УКТЗЕД.
Проте, в товарній позиції 8451 класифікується обладнання (крім машин товарної позиції 8450) для промивання, чищення, віджимання, сушіння, прасування, пресування (включаючи преси для термофікації матеріалів), вибілювання, фарбування, апретування, оздоблення, нанесення покриття або просочення текстильної пряжі, тканин або виробів з текстильних матеріалів та машин для нанесення пасти на текстильну або іншу основу, призначені для виробництва покриття підлог типу лінолеуму (згідно Пояснень до товарної позиції 8451 УКТЗЕД).
Відповідно до інформації розміщеної в мережі інтернет, товар “...автоматична лінія для виробництва масок для обличчя - FACE MASK MAKING MACHINE FLK120,..”, не здійснює обробку матеріалів, передбачених позицією 8451 УКТЗЕД. Дане обладнання призначене для термічного з`єднання частин маски за допомогою ультразвукового зварювання.
Враховуючи технічні характеристики, відсутні підстави для класифікації товару “лінія для виробництва масок для обличчя - FACE MASK MAKING MACHINE FLK120” за кодом 8451808000 (ставка мита 0%), який був заявлений декларантом до митного оформлення.
Виходячи з опису товару розміщеного на веб-сайті фірми-виробника даний товар класифікується за кодом 8515809000 згідно УКТЗЕД (ставка ввізного мита 5%).
Згідно назви товарної позиції 8515 УКТЗЕД, до цієї товарної позиції включаються машини та апарати для паяння або зварювання з можливістю різання або без неї, електричні (включаючи електричним нагрівом газу), лазерні або іншого світлового чи фотонного випромінювання, ультразвукові, електронно-променеві, магнітно-імпульсні або плазмодугові; електричні машини та апарати для гарячого напилення металів або металокераміки.
Документальною невиїзною перевіркою встановлено порушення ТОВ “Дрімко” вимог: 1) ч. 2 ст. 69 п.п. 5 г. 8 ст. 257, ч.1 ст. 295 МК України, ч. 4 ст. 280 МК України щодо застосування ставки ввізного мита на товари згідно Митного тарифу України, в результаті чого занижено податкове зобов`язання по сплаті мита на загальну суму 96045,12 грн; 2) п. 190.1 ст. 190 ПК України в результаті чого занижено податкове зобов`язання по сплаті податку на додану вартість на загальну суму 19209,02 грн.
На підставі акта перевірки Волинська митниця Держмитслужби 28.08.2020  прийняла податкові повідомлення-рішення № 0000010 про збільшення товариству грошового зобов`язання з ввізного мита на товари, що ввозяться суб`єктами підприємницької діяльності, на 120056,4 грн (з них 96045,12 грн основний платіж та 24011,28 грн штрафна санкція) та № 0000011 про збільшення грошового  зобов`язання з ПДВ з ввезених на митну територію України товарів на 24011,28 грн (з них 19209,02 грн основний платіж та 4802,26 грн штрафна санкція).
Не погоджуючись із прийнятими податковими повідомленнями-рішеннями, позивач звернувся із даним позовом до суду.
Апеляційний суд вважає, що суд першої інстанції дійшов правильного висновку, що відповідач довів правомірність винесення спірних податкових повідомлень-рішень № 0000010 та № 0000011 від 28.08.2020, виходячи з наступного.
Відповідно ч.2 ст.19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до статті 69 Митного кодексу України товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в УКТ ЗЕД.
Органи доходів і зборів здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТ ЗЕД (частина друга статті 69 МК).
У разі виявлення під час митного оформлення товарів або після нього порушення правил класифікації товарів орган доходів і зборів має право самостійно класифікувати такі товари (частина четверта статті 69 МК).
Під складним випадком класифікації товару розуміється випадок, коли у процесі контролю правильності заявленого декларантом або уповноваженою ним особою коду товару виникають суперечності щодо тлумачення положень УКТ ЗЕД, вирішення яких потребує додаткової інформації, спеціальних знань, проведення досліджень тощо (частина п`ята статті 69 МК).
Згідно пункту 7 статті 345 МК, у разі виявлення органом доходів і зборів під час проведення перевірки ознак порушення митних правил бо контрабанди посадові особи органу доходів і зборів вживають передбачених законом заходів.
У разі виявлення під час митного контролю або після нього порушення правил класифікації товарів орган доходів і зборів має право самостійно класифікувати такі товари (частина четверта статті 69 МК).
За приписами пункту 3 частини третьої статті 345 МК органи доходів і зборів мають право здійснювати митний контроль шляхом проведення документальних виїзних (планових або позапланових) та документальних невиїзних перевірок дотримання законодавства України з питань державної митної справи, зокрема, щодо правильності класифікації згідно з УКТЗЕД товарів, щодо яких проведено митне оформлення.
Згідно зі статтею 351 МК предметом документальних невиїзних перевірок є дані про своєчасність, достовірність, повноту нарахування та сплати митних платежів при переміщенні товарів через митний кордон України підприємствами, а також при переміщенні товарів через митний кордон України громадянами з поданням митної декларації, передбаченої законодавством України для підприємств.
У частині другій статті 351 МК визначено дві підстави, за наявності яких може бути проведена документальна невиїзна перевірка. 
1) виявлення ознак, що свідчать про можливе порушення законодавства України з питань митної справи, за результатами аналізу електронних копій митних декларацій, інформації, що стосується товарів, митне оформлення яких завершено, отриманої від суб`єктів зовнішньоекономічної діяльності та виробників таких товарів, з висновків акредитованих відповідно до законодавства експертів;
2) надходження від уповноважених органів іноземних держав документально підтвердженої інформації про не підтвердження автентичності поданих митному органу документів щодо товарів, митне оформлення яких завершено, недостовірність відомостей, що в них містяться, а також запитів стосовно надання інформації про зовнішньоекономічні операції, які здійснювалися за участю суб`єктів зовнішньоекономічної діяльності - резидентів України.
Відповідно до стаття 352 МК України посадовими особами митних органів під час проведення перевірок можуть бути використані: 1) документи, визначені цим Кодексом; 2) податкова інформація; 3) експертні висновки; 4) судові рішення; 5) отримані від уповноважених органів іноземних держав документально підтверджені відомості щодо вартісних, кількісних або якісних характеристик, країни походження, складу та інших характеристик, які мають значення для оподаткування товарів, їх ввезення (пересилання) на митну територію України або на територію вільної митної зони чи вивезення (пересилання) за межі митної території України або території вільної митної зони, які відрізняються від задекларованих під час митного оформлення; 6) інші матеріали, отримані в порядку та спосіб, передбачені цим Кодексом або іншими законами України.
Частиною одинадцятою – дванадцятою статті 354 МК України передбачено, що рішення про визначення грошових зобов`язань підприємства, що перевірялося, приймається керівником митного органу або його заступником з урахуванням результатів розгляду заперечень підприємства (у разі їх наявності).
Податкове повідомлення-рішення приймається керівником митного органу або його заступником з урахуванням розгляду заперечень до акта (у разі їх наявності) протягом десяти робочих днів з дня, наступного за днем вручення або надіслання підприємству акта про результати перевірки у порядку, передбаченому Податковим кодексом України для надсилання (вручення) податкових повідомлень-рішень, а за наявності заперечень підприємства до акта про результати перевірки - приймається з урахуванням висновку за результатами розгляду заперечень до акта про результати перевірки протягом трьох робочих днів, наступних за днем розгляду заперечень і надання (надсилання) письмової відповіді підприємству.
Відповідно до пункту 54.3.6 статті 54 ПК України контролюючий орган зобов`язаний самостійно визначити суму грошових зобов`язань, зменшення (збільшення) суми бюджетного відшкодування та/або зменшення (збільшення) від`ємного значення об`єкта оподаткування податком на прибуток або від`ємного значення суми податку на додану вартість платника податків, передбачених цим Кодексом або іншим законодавством, або зменшення суми податку на доходи фізичних осіб, задекларовану до повернення з бюджету у зв`язку із використанням платником податку права на податкову знижку, якщо результати митного контролю, отримані після закінчення процедури митного оформлення та випуску товарів, свідчать про заниження або завищення податкових зобов`язань, визначених платником податків у митних деклараціях.
Відповідно до пункту 190.1 статті 190 ПК України базою оподаткування для товарів, що ввозяться на митну територію України, є договірна (контрактна) вартість, але не нижче митної вартості цих товарів, визначеної відповідно до розділу III Митного кодексу України, з урахуванням мита та акцизного податку, що підлягають сплаті і включаються до ціни товарів.
Судом першої та апеляційної інстанції встановлено, що при митному оформленні товару “лінія для виробництва масок для обличчя FACE MASK MAKING MACHINE FLK120” декларантом не була надана інформація щодо технічних характеристик товару, необхідна для класифікації згідно з УКТ ЗЕД товару та підтвердження заявленого коду товару.
Такі документи не були надані позивачем і на запит Волинської митниці Держмитслужби від 15.07.2020 № 6396-7.3-19 щодо надання додаткових документів, що стосуються предмету перевірки.
Відповідно до статті 67 МК України українська класифікація товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів та затверджується законом про Митний тариф України. В УКТ ЗЕД товари систематизовано за розділами, групами, товарними позиціями, товарними підпозиціями, найменування і цифрові коди яких уніфіковано з Гармонізованою системою опису та кодування товарів. Для докладнішої товарної класифікації використовується сьомий, восьмий, дев`ятий та десятий знаки цифрового коду. Структура десятизнакового цифрового кодового позначення товарів в УКТ ЗЕД включає код групи (перші два знаки), товарної позиції (перші чотири знаки), товарної підпозиції (перші шість знаків), товарної категорії (перші вісім знаків), товарної підкатегорії (десять знаків).
Згідно зі статтею 68 МК України ведення УКТ ЗЕД здійснює центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
Відповідно до приписів частини першої-четвертої статті 69 МК України, товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в УКТ ЗЕД. Органи доходів і зборів здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТ ЗЕД. На вимогу посадової особи органу доходів і зборів декларант або уповноважена ним особа зобов`язані надати усі наявні відомості, необхідні для підтвердження заявлених ними кодів товарів, поданих до митного оформлення, а також зразки таких товарів та/або техніко-технологічну документацію на них. У разі виявлення під час митного оформлення товарів або після нього порушення правил класифікації товарів орган доходів і зборів має право самостійно класифікувати такі товари.
Тобто, класифікацію товарів за УКТ ЗЕД здійснює декларант, а орган доходів і зборів здійснює контроль за такою класифікацією та може самостійно визначити код задекларованого товару лише у тому разі, коли виявить порушення правил класифікації з боку декларанта.
Крім того, згідно з пунктами 2, 3 Порядку ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 21.05.2012  № 428 (далі - Порядок № 428) УКТ ЗЕД є товарною номенклатурою Митного тарифу України, затвердженого Законом України “Про Митний тариф України”, що використовується для цілей тарифного та інших видів регулювання зовнішньоекономічної діяльності, ведення статистики зовнішньої торгівлі та здійснення митного оформлення товарів. УКТ ЗЕД складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів Всесвітньої митної організації з урахуванням Комбінованої номенклатури Європейського Союзу.  
Відповідно до статті 1 Закону України від 19.09.2013 №584-VII “Про митний тариф України” (далі - Закон №584-VII) митний тариф України є невід`ємною частиною цього Закону та містить перелік ставок загальнодержавного податку - ввізного мита на товари, що ввозяться на митну територію України і систематизовані згідно з Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД), складеною на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів.
Класифікація товарів в УКТ ЗЕД здійснюється за Основними правилами інтерпретації УКТ ЗЕД, що є додатком Закону №584-VII (далі – Основні правила). Так згідно з пунктом 1 Основних правил назви розділів, груп і підгруп наводяться лише для зручності користування УКТ ЗЕД; для юридичних цілей класифікація товарів в УКТ ЗЕД здійснюється виходячи з назв товарних позицій і відповідних приміток до розділів чи груп і, якщо цими назвами не передбачено іншого.  
Відповідно до пункту 4 Основних правил товар, який не може бути класифікований згідно з вищезазначеними правилами, класифікується в товарній позиції, яка відповідає товарам, що найбільше подібні до тих, що розглядаються.
Для юридичних цілей класифікація товарів у товарних підпозиціях, товарних категоріях і товарних підкатегоріях здійснюється відповідно до назви останніх, а також приміток, які їх стосуються, з урахуванням певних застережень (mutatis mutandis), положень вищезазначених правил за умови, що порівнювати можна лише назви одного рівня деталізації. Для цілей цього правила також можуть застосовуватися відповідні примітки до розділів і груп, якщо в контексті не зазначено інше (пункт 6 Основних правил).
Відповідно до Правила 1 Основних правил інтерпретації УКТЗЕД (далі - ОПІ) встановлено, що класифікація товарів в УКТЗЕД здійснюється за такими правилами:
Назви розділів, груп і підгруп наводяться лише для зручності користування УКТЗЕД; для юридичних цілей класифікація товарів в УКТЗЕД здійснюється виходячи з назв товарних позицій і відповідних приміток до розділів чи груп і, якщо цими назвами не передбачено іншого, відповідно до таких правил:
2. (а) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який виріб стосується також некомплектного чи незавершеного виробу за умови, що він має основну властивість комплектного чи завершеного виробу. Це правило стосується також комплектного чи завершеного виробу (або такого, що класифікується як комплектний чи завершений згідно з цим правилом), незібраного чи розібраного;
(Ь) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який матеріал чи речовину стосується також сумішей або сполук цього матеріалу чи речовини з іншими матеріалами чи речовинами. Будь-яке посилання на товар з певного матеріалу чи речовини розглядається як посилання на товар, що повністю або частково складається з цього матеріалу чи речовини. Класифікація товару, що складається більше ніж з одного матеріалу чи речовини, здійснюється відповідно до вимог правила 3.
3. У разі коли згідно з правилом 2 (Ь) або з будь-яких інших причин товар на перший погляд (prima facie) можна віднести до двох чи більше товарних позицій, його класифікація здійснюється таким чином:
(a) перевага надається тій товарній позиції, в якій товар описується конкретніше порівняно з товарними позиціями, де дається більш загальний його опис. Проте в разі коли кожна з двох або більше товарних позицій стосується лише частини матеріалів чи речовин, що входять до складу суміші чи багатокомпонентного товару, або лише частини товарів, що надходять у продаж у наборі для роздрібної торгівлі, такі товарні позиції вважаються рівнозначними щодо цього товару, навіть якщо в одній з них подається повніший або точніший опис цього товару;
(b) суміші, багатокомпонентні товари, які складаються з різних матеріалів або вироблені з різних компонентів, товари, що надходять у продаж у наборах для роздрібної торгівлі, класифікація яких не може здійснюватися згідно з правилом 3 (а), повинні класифікуватися за тим матеріалом чи компонентом, який визначає основні властивості цих товарів, за умови, що цей критерій можна застосувати;
(c) товар, класифікацію якого не можна здійснити відповідно до правила 3 (а) або З (Ь), повинен класифікуватися в товарній позиції з найбільшим порядковим номером серед номерів товарних позицій, що розглядаються.
4. Товар, який не може бути класифікований згідно з вищезазначеними правилами, класифікується в товарній позиції, яка відповідає товарам, що найбільше подібні до тих, що розглядаються.
За приписами Правила 6 ОПІ визначено, що для юридичних цілей класифікація товарів у товарних підпозиціях, товарних категоріях і товарних підкатегоріях здійснюється відповідно до назви останніх, а також приміток, які їх стосуються, з урахуванням певних застережень (mutatis mutandis), положень вищезазначених правил за умови, що порівнювати можна лише назви одного рівня деталізації. Для цілей цього правила також можуть застосовуватися відповідні примітки до розділів і груп, якщо в контексті не зазначено інше.
Наказом ДФС України від 09.06.2015 №401 затверджені пояснення до Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності (далі Пояснення).
Машини та апарати для паяння або зварювання з можливістю різання або без неї, електричні (включаючи з електричним нагрівом газу), лазерні або іншого світлового чи фотонного випромінювання, ультразвукові, електронно- променеві, магнітно-імпульсні або плазмодугові; електричні машини та апарати для гарячого напилення металів або металокераміки класифікуються в товарній позиції 8515 УКТЗЕД.
Згідно опису товарної позиції 8515 УКТЗЕД (ІJ) до неї включаються машини та апарати для ультразвукового зварювання. Згідно Пояснень до товарної позиції 8515 УКТЗЕД визначено, що частини, що зварюються, закріплюються разом і піддаються впливу ультразвукових коливань. Цей процес дає можливість з`єднувати метали чи сплави, що не піддаються звичайним способам зварювання, а також зварювати металеву фольгу, деталі з двох або кількох різнорідних металів або полімерні плівки.
Колегія суддів приймає до уваги наявну в матеріалах справи роздруківку із офіційного сайту фірми виробника товару (модель для виробництва маски Senfenfg, модель FLK120) компанії Jinah Senfenf Technology Co. З інформації на офіційному сайті фірми виробника слідує, що “автоматична лінія для виготовлення масок SENFENG в основному використовується для автоматичного формування плоских масок. Після того, як весь рулон тканини розгортається, він приводиться в рух роликами, а тканина автоматично складається і загортається. Носові мостикові рулони розкручуються за допомогою тягипорт у підшиту тканину, обидві сторони приварені для ущільнення ультразвукомнічне зварювання, а потім через ультразвукнічне бічне ущільнення. Він вирізаний та формується різаком; транспортується до двох зварювальних станцій для вушних стрічок через конвеєр. Кінцева маска утворена ультрасоломнічне зварювання. Після виготовлення маски її транспортують на рівну лінію пояса та збирають.
Автоматична лінія для виробництва масок для обличчя FACE MASK MAKING MACHINE FLK120 має такі можливості обробки: - призначена для автоматичного формування плоскої маски; - має інтегровану операційну систему; - один оператор керує всім виробничим процесом; - формування маски здійснюється ультразвуковим зварюванням.
Враховуючи технічні характеристики товару, а саме спосіб виготовлення маски за допомогою ультразвукового зварювання, суд погоджується з доводами відповідача відносно того, що  товар “лінія для виробництва масок для обличчя-FACE MASK MAKING MACHINE FLK120” неможливо віднести до товарної позиції 8451 УКТЗЕД, оскільки функції товару не відповідають жодному обладнанню, переліченому в групі (F) товарної позиції 8451 УКТЗЕД. Основною функцією даного обладнання є виготовлення захисної маски для обличчя за допомогою ультразвукового зварювання.
З опису товару - модель FLK120, Бренд: LEIMING, вбачається, що «ця машина в основному використовується для автоматичного формування плоских масок. Після того, як весь рулон тканини розгорнутий, він приводиться в рух роликами, а тканина автоматично складається і обгортається. Носові мостові рулони розмотуються за допомогою тяги. Наріжте та імпортуйте в підшиту тканину, обидві сторони зварені для ущільнення ультразвуковим зварюванням, а потім через ультразвукове бічне ущільнення. Він вирізається та формується різаком; транспортується до двох зварювальних станцій вушної стрічки через конвеєр. Кінцева маска формується ультразвуковим зварюванням»  (а.с. 177 – 179 т.1)
Відповідно до Пояснень до товарної позиції 8451 УКТ ЗЕД включається обладнання (крім машин товарної позиції 8450) для промивання, чищення, віджимання, сушіння, прасування, пресування (включаючи преси для термофіксації матеріалів), вибілювання, фарбування, апретування, оздоблення, нанесення покриття або просочення текстильної пряжі, тканин або виробів з текстильних матеріалів та машини для нанесення пасти на текстильну або іншу основу, призначені для виробництва покриття підлог типу лінолеуму.
Також, обладнання товарної позиції 8451 УКТЗЕД розділене на групи.
Таким чином, суд першої інстанції, з чим погоджується колегія суддів, дійшов правильного висновку про неправильну класифікацію товару під час його митного оформлення позивачем та про відповідність цього товару за конструкцією, характеристиками та призначенням товарній позиції згідно з УКТ ЗЕД 8515. 
Відповідно до ч.1, 2 ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Оцінюючи наведені сторонами доводи, апеляційний суд виходить з того, що всі конкретні, доречні та важливі доводи позивача, наведені в позовній заяві, були перевірені та проаналізовані судом першої інстанції, та їм було надано належну правову оцінку.
Право на вмотивованість судового рішення є складовою права на справедливий суд, гарантованого ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.
Як неодноразово вказував Європейський суд з прав людини, право на вмотивованість судового рішення сягає своїм корінням більш загального принципу, втіленого у Конвенції, який захищає особу від сваволі; рішення національного суду повинно містити мотиви, які достатні для того, щоб відповісти на істотні аспекти доводів сторони (рішення у справі «Руїз Торія проти Іспанії», параграфи 29 - 30). Це право не вимагає детальної відповіді на кожен аргумент, використаний стороною; більше того, воно дозволяє судам вищих інстанцій просто підтримати мотиви, наведені судами нижчих інстанцій, без того, щоб повторювати їх.
У рішенні «Петриченко проти України» (параграф 13) Європейський суд з прав людини вказував на те, що національні суди не надали достатнього обґрунтування своїх рішень, та не розглянули відповідні доводи заявника, навіть коли ці доводи були конкретними, доречними та важливими.
Наведене дає підстави для висновку, що доводи скаржника у кожній справі мають оцінюватись судами на предмет їх відповідності критеріям конкретності, доречності та важливості у рамках відповідних правовідносин з метою належного обґрунтування позиції суду.
Інші зазначені позивачем в апеляційній скарзі обставини, окрім вищеописаних обставин, ґрунтуються на довільному трактуванні фактичних обставин і норм матеріального права, а тому такі не вимагають детальної відповіді або спростування.
Апеляційний суд відхиляє решту доводів апелянта, які наведені у поданій апеляційній скарзі, оскільки такі на правильність висновків суду не впливають, а, відтак, не можуть покладатися в основу скасування чи зміни оскарженого судового рішення.
Отже, доводи апеляційної скарги дають підстави для висновку про правильне застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, які призвели до правильного вирішення справи.

Керуючись ч.3 ст.243, ст.ст. 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

                                                    ПОСТАНОВИВ:
Апеляційну скаргу товариства з обмеженою відповідальністю "Дрімко" – залишити без задоволення, а рішення Волинського окружного адміністративного суду від 26 лютого 2021 року у справі № 140/14136/20, – без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції. 

Головуючий суддя	 	М. П. Кушнерик 	
судді	 	О. І. Мікула 	
 	 	М. А. Пліш  	
Повне судове рішення складено 22.06.21