УХВАЛА

01 червня 2021 року   
Київ
справа №320/700/19
адміністративне провадження №К/9901/18089/21

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду: 
судді-доповідача - Гімона М.М.,
суддів: Гусака М.Б.,  Усенко Є.А., 
перевіривши касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «ВІТАПОЛІС» на постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 20.10.2020 у справі №320/700/19 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ВІТАПОЛІС» до Києво-Святошинської об`єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Київській області про визнання незаконним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії, 
ВСТАНОВИВ:
17.05.2021 до суду вдруге надійшла касаційна скарга Товариства з обмеженою відповідальністю «ВІТАПОЛІС» (далі - позивач, скаржник), направлена засобами поштового зв`язку 14.05.2021.
Попередню касаційну скаргу Верховний Суд ухвалою від 10.12.2020 повернув на підставі пункту 4 частини п`ятої статті 332 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) як таку, що не містила підстав для касаційного оскарження судових рішень, передбачених частиною четвертою статті 328 КАС України. Скаржнику роз`яснено вимоги щодо форми і змісту касаційної скарги, яким така має відповідати в частині викладення підстав.
При вирішенні питання щодо можливості відкриття касаційного провадження за вдруге поданою касаційною скаргою суд виходить з такого.
Відповідно до частини першої статті 329 КАС України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. У разі якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. 
Відповідно до частини другої вказаної статті учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.
Строк на подання касаційної скарги також може бути поновлений у разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених частиною п`ятою статті 333 цього Кодексу.
З поданих матеріалів касаційної скарги вбачається, що оскаржуване рішення апеляційного суду ухвалене 20.10.2020, повний його текст складено того ж дня, відповідно останнім днем його оскарження було 19.11.2020, проте касаційну скаргу направлено до суду поштою лише  14.05.2021, тобто з пропуском строку встановленого для цього.
ТОВ «ВІТАПОЛІС» подало заяву про поновлення строку на касаційне оскарження, яка вмотивована тим, що вперше подану касаційну скаргу Верховний Суд повернув ухвалою від 10.12.2020. Зазначає, що в ухвалі суду не встановлено строку, протягом якого позивач може повторно подати касаційну скаргу, складену з урахуванням цієї ухвали. При цьому, на переконання скаржника, Верховний Суд залишив поза увагою, що викладені у касаційній скарзі доводи свідчать про порушення судом апеляційної інстанції норм процесуального права, що є підставою для скасування судового рішення відповідно до пункту 4 частини третьої статті 353 КАС України, що є передбаченою пунктом 4 частини четвертої статті 328 КАС України виключною підставою для касаційного оскарження судового рішення. Скаржник подав касаційну скаргу, яку було повернуто Верховним Судом, а також заяву про внесення змін до касаційної скарги, у якій зазначив, що касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики, а підставою для касаційного оскарження судового рішення є пункт 4 частини четвертої статті 328 КАС України.
Надаючи оцінку таким доводам скаржника, колегія суддів враховує, що відповідно до приписів статті 44 КАС України учасники справи, маючи намір добросовісної реалізації належного їм права на касаційне оскарження судового рішення, повинні забезпечити неухильне виконання вимог процесуального закону, зокрема, стосовно строку подання касаційної скарги, її форми та змісту.
Згідно з частиною восьмої статті 169 КАС України повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом. 
Тобто, таке право не є абсолютним, скаржник має право на повторне звернення з касаційною скаргою, якщо будуть усунуті недоліки касаційної скарги, які стали підставою для повернення вперше поданої касаційної скарги і таке звернення відбувається без зайвих зволікань. 
У цій справі скаржник ухвалу Верховного Суду від 10.12.2020 отримав 12.01.2021, натомість право на повторне звернення реалізував лише 14.05.2021, тобто через чотири місяці після повернення вперше поданої касаційної скарги. У заяві про поновлення строку на касаційне оскарження причин, які позбавляли його можливості подати касаційну скаргу у більш стислі строки скаржник не наводить. 
Відповідно до частини третьої статті 332 КАС України касаційна скарга залишається без руху у випадку, якщо вона подана після закінчення строків на касаційне оскарження і підстави, вказані у заяві про поновлення строку, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право вказати інші підстави для поновлення строку.
З огляду на наведене, подана касаційна скарга підлягає залишенню без руху для надання скаржнику часу повідомити суд про поважні причини пропуску строку на касаційне оскарження.
При цьому зміст касаційної скарги, з урахуванням заяви про внесення змін до неї свідчить про те, що скаржник так і не врахував роз`яснень наданих йому Верховним Судом в ухвалі від 10.12.2020, недоліки касаційної скарги так і не усунув.
Так, відповідно до частини четвертої статті 328 і пункту 4 частини другої статті 330 КАС України при касаційному оскарженні судових рішень, зазначених у частині першій статті 328 КАС України, у касаційній скарзі обґрунтування неправильного застосування судом (судами) норм матеріального права чи порушення норм процесуального права має обов`язково наводитись у взаємозв`язку із посиланням на відповідний пункт частини четвертої статті 328 КАС України як на підставу для касаційного оскарження судового рішення. 
В ухвалі від 10.12.2020 Верховний Суд роз`яснив скаржникові, що касаційна скарга повинна містити посилання на конкретні порушення відповідної норми (норм) права чи неправильність її (їх) застосування. Скаржник повинен зазначити конкретні порушення, що є підставами для скасування або зміни судового рішення (рішень), які, на його думку, допущені судом при його (їх) ухваленні, та навести аргументи в обґрунтування своєї позиції.
У разі, якщо скаржник вважає, що судами порушено норми процесуального права щодо неналежного дослідження зібраних у справі доказів, неповного встановлення обставин справи, або встановлення обставин, що мають істотне значення, на підставі недопустимих доказів, у касаційній скарзі має бути конкретно зазначено або обставини, які встановлені на підставі недопустимих доказів та чому на думку скаржника останні є недопустимими, або зібрані у справі докази, які судом не досліджені, що могло б давати підстави для висновку про порушення цим судом норм процесуального права.
У заяві про внесення змін до касаційної скарги, посилаючись на пункт 4 частини третьої статті 353 КАС України, скаржник не зазначає, які саме обставини встановлені на підставі недопустимих доказів та чому на думку скаржника останні є недопустимими. Недопустимим доказом в розумінні статті 74 КАС України є доказ, одержаний з порушенням закону, або доказ, яким певна обставина не може бути підтверджена.
Крім того, вимогами касаційної скарги є не направлення справи на новий розгляд (як це передбачено статтею 353 КАС України), а скасування постанови апеляційного суду і ухвалення нового рішення про закриття апеляційного провадження, що не передбачено статтею 349 КАС України в той час, як вимоги касаційної скарги мають узгоджуватись з повноваженнями суду касаційної інстанції за наслідками розгляду касаційної скарги, які регламентовані положеннями цієї статті. 
Отже, скаржник повинен уточнити зміст вимог касаційної скарги.
Суд касаційної інстанції не може самостійно визначати підстави касаційного оскарження, такий обов`язок покладено на особу, яка оскаржує судові рішення, оскільки в ухвалі про відкриття касаційного провадження зазначаються підстава (підстави) відкриття касаційного провадження (частина третя статті 334 КАС України), а в подальшому саме в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, суд касаційної інстанції переглядає судові рішення (частина перша статті 341 КАС України).
У зв`язку з наведеним, скаржнику необхідно подати уточнену касаційну скаргу, зміст якої, зокрема, щодо підстав касаційного оскарження, має бути викладено з урахуванням мотивів, наведених у цій ухвалі.
Відповідно до частин другої і шостої статті 332 КАС України до касаційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених статтею 330 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу. 
З огляду на викладене, касаційна скарга залишається без руху з наданням скаржнику строку для усунення виявлених недоліків.
На підставі вищенаведеного та керуючись статтями 169, 328, 330, 332, 359 КАС України,
УХВАЛИВ:
Касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «ВІТАПОЛІС» на постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 20.10.2020 у справі №320/700/19 - залишити без руху.
Надати скаржнику десятиденний строк з дня отримання копії зазначеної ухвали для усунення недоліків касаційної скарги, а саме: 
- для подання заяви про поновлення строку на касаційне оскарження, у якій вказати поважні причини пропуску строку;
- для надання суду уточненої касаційної скарги, зміст якої щодо підстав касаційного оскарження, а також в частині вимог касаційної скарги має бути викладено з урахуванням мотивів, наведених у цій ухвалі.
Роз`яснити, що у разі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на касаційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку касаційного оскарження, будуть визнані судом неповажними, суд касаційної інстанції відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі.
У разі невиконання вимог ухвали в іншій частині в установлений судом строк касаційна скарга разом із доданими до неї матеріалами буде повернута скаржнику.
Роз`яснити, що відповідно до пункту 3 Розділу VI "Прикінцеві положення" КАС України, в редакції Закону України від 18.06.2020 №731-ІХ, під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. 
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і оскарженню не підлягає.

Судді	М.М. Гімон М.Б. Гусак   Є.А. Усенко