ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 червня 2021 року		Справа № 380/10428/20 пров. № А/857/10174/21	
Восьмий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
судді-доповідача – Качмара В.Я.,
суддів – Большакової О.О., Затолочного В.С., 
при секретарі судового засідання – Хомича О.Р.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Львові апеляційну скаргу фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 на ухвалу Львівського окружного адміністративного суду від 29 квітня 2021 року (суддя Потабенко В.А., м.Львів, повний текст складено 29 квітня 2021 року) у справі за її до Головного управління ДФС у Львівській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень, вимоги, рішення про застосування штрафних санкцій,

ВСТАНОВИВ:

У листопаді 2020 року фізична особа-підприємець ОСОБА_1 (далі – ФОП) звернулася до суду з позовом до Головного управління ДФС у Львівській області (далі – Головне управління) в якому просила визнати протиправними та скасувати :
податкові повідомлення-рішення від 02.07.2019 №№0008791307, 0008781307;
вимогу про сплату боргу (недоїмки) від 02.07.2019 №Ф-0008761307;
рішення про застосування штрафних санкцій за донарахування відповідним органом доходів і зборів або платником своєчасно не нарахованого єдиного внеску від 02.07.2019 №0008771307.
Ухвалою Львівського окружного адміністративного суду від 29 квітня 2021 року позовну заяву ФОП залишено без розгляду. 
Не погодившись із постановленою ухвалою, її оскаржила позивач, яка із покликанням на неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи та порушення норм процесуального права просить таку скасувати і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.
В доводах до апеляційної скарги вказує, що залишаючи позов без розгляду у зв`язку з неявкою позивача та її представника в підготовче судове засідання суд першої інстанції не навів висновків щодо поважності чи не поважності повідомлених позивачем причин неявки в судове засідання та мотивів з яких ним визнано ті чи інші причини неявки неповажними. Зазначає, що попри проблеми зі здоров`ям та фінансовими труднощами ФОП неодноразово зверталась із клопотанням про участь в підготовчому засіданні в режимі відеоконференції, з метою забезпечення явки її та її представника у судовому засідання, що демонструє готовність позивача брати участь в судових засіданнях.
Відповідач відзиву на апеляційну скаргу не подав.
Учасники справи в судове засідання не з`явились, про дату час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, а тому, апеляційний суд, відповідно до частини четвертої статті 229 Кодексу адміністративного судочинства України (далі – КАС), вважає за можливе провести розгляд справи за відсутності учасників справи, без здійснення фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу.
Заслухавши суддю-доповідача, переглянувши справу за наявними у ній доказами, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, суд апеляційної інстанції приходить до переконання, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, з наступних підстав.
Постановляючи оскаржувану ухвалу, суд першої інстанції виходив з того, що позивач та її представник повторно не прибули у підготовче засідання без поважних причин та від них не надходила заяви про розгляд справи за їх відсутності.
Такі висновки суду першої інстанції не відповідають встановленим обставинам справи, зроблені з порушенням норм процесуального права, з таких міркувань.
Апеляційним судом, з урахуванням встановленого судом першої інстанції встановлено та підтверджено матеріалами справи те, що ухвалою Львівського окружного адміністративного суду від 21 грудня 2020 року відкрито загальне позовне провадження в у цій справі та призначено підготовче засідання на 21.01.2021 (а.с.81-82).
В підготовче засідання 21.01.2021 позивач та її представник (адвокат Романін С.І.) не з`явились, однак ОСОБА_1 18.01.2021 направлено заяву про відкладення підготовчого засідання на інший день у зв`язку із поганим станом здоров`я та клопотання про проведення підготовчого засідання в режимі відеоконференції, які зареєстровані судом 22.01.2021 (а.с.99-103).
Підготовче судове засідання відкладено на 23.02.2021, а 27.01.2021 судом постановлено ухвалу про відмову у задоволенні клопотання позивача про участь в підготовчому судовому засіданні та розгляді справи в режимі відеоконференції 23.02.2021 (а.с.104-105).
22.02.2021 в суді першої інстанції зареєстровано клопотання позивача-апелянта про проведення підготовчого засідання та розгляду справи в режимі відеоконференція за її участю з Червоноградського міського суду Львівської області у зв`язку із погіршенням стану здоров`я (а.с.110).
23.02.2021 за наслідками проведеного судового засідання судом відмовлено у задоволенні клопотання позивача про проведення судового засідання в режимі відеоконференції та оголошено перерву до 09.03.2021 (а.с.117-118).
Однак, 09.03.2021, 23.03.2021 та 07.04.2021 судові засідання проведені не були та відкладені за клопотанням позивача, а також відповідно до розпорядження голови суду від 18.03.2021 №12-р через встановлення у суді на період дії карантину до 12.04.2021 особливого режиму із встановленням обмеження щодо розгляду справ у відкритих судових засіданнях за участі  учасників судового процесу.
13.04.2021 у суді першої інстанції зареєстровано клопотання позивача про те, що вона 29.04.2021 не зможе прибути в судове засідання та забезпечити явку представника у зв`язку із переломом ноги, перебуванням на стаціонарному лікуванні. На підставі наведеного також просила проводити підготовче судове засідання за її участю та участю її представника в режимі відеоконференції з Червоноградського  міського суду Львівської області. До клопотання також додано копію довідки Комунального підприємства «Центральна міська лікарня Червоноградської міської ради» №1116 про підтвердження отримання позивачкою 06.04.2021 перелому лівої верхньої гомілки, копію сторінки медичної картки стаціонарного хворого та копії рентген-знімків (а.с.141-146).
Ухвалою Львівського окружного адміністративного суду від 19 квітня 2021 року з питань проведення судового засідання в режимі відеоконференції у задоволенні клопотання позивача про участь у підготовчому засіданні 29.04.2021 та розгляді справи в режимі відеоконференції відмовлено через відсутність технічно обладнаних для проведення судових засідань залів на вказану дату.
29.04.2021 у суді першої інстанції зареєстровано клопотання позивача проведення підготовчого засідання у її відсутності так як вона внаслідок отриманої травми не може самостійно пересуватись та відсутності її представника через зайнятість такого в іншому судовому засіданні у кримінальній справі (а.с.165-167).
29.04.2021 постановляючи оскаржувану ухвалу суд вказав, що оскільки неявка позивача та її представника перешкоджає розгляду справи та від них не надійшла заява про розгляд справи у їх відсутності, то є підстави для застосування наслідків передбачених частиною п`ятої статті 205 та пунктом 4 частини першої статті 240 КАС у вигляді залишення позову без розгляду (а.с.171-174).
Відповідно до частини другої статті 55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.
Передбачене пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі – Конвенція) право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується з обов`язком добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (пункт 35 рішення Європейського суду з прав людини (далі – ЄСПЛ) від 07 липня 1989 року у справі «Alimentaria Sanders S.A. v. Spain» (Alimentaria Sanders S.A. проти Іспанії).
Обґрунтовуючи висновки про обов`язок сторони належним чином використовувати процесуальні права, ЄСПЛ у цьому рішенні зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, пов`язаних зі зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.
Отже, у дотриманні стандартів доступу до суду, передбачених пунктом 1 статті 6 Конвенції, важливе значення має добросовісна поведінка також і позивача.
Наслідки неявки в судове засідання учасника справи визначено статтею 205 КАС (в редакції, чинній на час постановлення оскаржуваної ухвали). Частиною п`ятою цієї статті передбачено, що в разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо неявка перешкоджає розгляду справи. Якщо відповідач наполягає на розгляді справи по суті, справа розглядається на підставі наявних у ній доказів. До позивача, який не є суб`єктом владних повноважень, положення цієї частини застосовуються лише в разі повторної неявки.
Аналіз зазначеної норми вказує, що підставами для залишення позовної заяви без розгляду є: неявка позивача в судове засідання без поважних причин, неповідомлення суду про причини неявки, неподання позивачем заяви про розгляд справи за його відсутності, а також, за умови якщо відповідач не наполягає на розгляді справи по суті.
Правила цієї статті встановлюють умови та підстави, які спрямовані на те, щоб учасники судового процесу й, зокрема, суд не могли свавільно обмежити право особи на судовий розгляд справи по суті заявлених вимог через ухвалення будь-якого виду судового рішення, що припинить провадження у справі. Водночас правила цієї статті прописують наслідки та умови, які можуть настати для особи, яка не дотримується правил (процесу) судового провадження.
Частина п`ята статті 205 КАС сконструйована таким чином, що дає суду можливість не розглядати позовну заяву особи і повернути її без розгляду її автору, що має вигляд застосування до особи, яка ініціювала позовне провадження, своєрідної форми відповідальності за дії, пов`язані з неявкою на засідання суду.
Законодавче формулювання положення частини п`ятої статті 205 КАС «… якщо неявка перешкоджає розгляду справи» означає, що суд може розглянути позов по суті, однак не зобов`язаний цього робити. Це законодавче формулювання змістовно викладено у вигляді умови, яка в кожному конкретному випадку (правовій ситуації, казусові) повинна оцінюватися окремо в межах відповідних спірних відносин, які диктують її застосування.
Разом з тим, суд апеляційної інстанції вважає за необхідне зауважити, що вказана норма статті 205 КАС стосується розгляду справи по суті, у зв`язку з чим регулятивний вплив цієї статті не поширюється на випадок неявки позивача у підготовче засідання.
Проте, наведена норма також кореспондується із закріпленим у пункті 4 частини першої статті 240 КАС правилом, за яким позов залишається судом без розгляду, якщо позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи в судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.
Згідно із частиною першою статті 45 КАС учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання цими правами не допускається.
Зі змісту оскаржуваної ухвали та матеріалів справи видно, що підставою для залишення позову без розгляду стала повторна неявка позивача та його представника у підготовчі засідання 21.01.2021, 09.03.2021 та 29.04.2021та не подання клопотань про розгляд справи без їх участі, що позбавляє суд можливості встановити всі обставини справи, необхідні для вирішення спору без їх участі.
Однак, як вбачається з матеріалів справи, позивач заявами від 18.02.2021 та 12.04.2021 повідомляла суд про причини неможливості прибути у підготовче засідання та додавала підтверджуючі документи щодо обставин її перебування, зокрема з 06.04.2021 по 16.04.2021 на стаціонарному лікуванні та неможливості після цього самостійно без допомоги пересуватися.
Крім того, починаючи з 18.12.2020 до часу постановлення оскаржуваної ухвали ФОП неодноразово зверталася до суду із клопотаннями про забезпечення проведення судового засідання за її участі та участі її представника в режимі відеоконференції у яких судом неодноразово було відмолено у зв`язку з чим позивачем 29.04.2021 було подано клопотання про проведення підготовчого судового засідання без її участі та участі її представника.
Відтак, резюмуючи, суд апеляційної інстанції вважає передчасними висновки суду першої інстанції про те, що неявка позивача та її представника перешкоджає розгляду справи не вказавши при цьому, які обставини справи буде неможливо встановити в межах підготовчого засідання за відсутності позивача чи її представника, за наявності письмових доказів, в тому числі позову та додатків до нього, що містяться на 63 аркушах цієї справи та відзиву відповідача на позов, що надавались сторонами в обґрунтування своїх доводів та заперечень. Необґрунтованими є також висновки суду про те, що позивачем не подавалось клопотання про розгляд справи за її відсутності так як таке наявне в матеріалах справи.
Між тим, апеляційний суд вважає за необхідне зазначити і те, що незважаючи на те, що позивач-апелянт більше ніж тричі зверталася до суду з клопотаннями про проведення судового засідання в режимі відеоконференції, що могло бути за її участі, суд на всі заявлені клопотання постановляв ухвали про відмови у їх задоволенні з підстав відсутності технічно обладнаних для проведення судових засідань залів на запитувані заявником дати та не вжив належних заходів щодо забезпечення проведення судового засідання в режимі відеоконференції за участі позивача в частині проведення засідання іншою датою ніж та, що призначена судом та заявлена заявником, тобто датою коли б у суді була технічна можливість та вільний зал судових засідань для забезпечення проведенні відеоконференції у даній справі за участі ФОП, зважаючи, зокрема, на стан її здоров`я та кількість поданих клопотань про забезпечення проведення підготовчого судового засідання в режимі відеоконференції.
Відповідно до статті 320 КАС підставами для скасування ухвали суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: 1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків суду обставинам справи; 4) неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання.
Підсумовуючи, суд апеляційної інстанції приходить до переконання про порушення судом першої інстанції норм процесуального права, що призвело до неправильного вирішення питання. Відтак, оскаржувана ухвала підлягає скасуванню, а справа направленню до цього ж суду для продовження її розгляду по суті.
Керуючись статтями 308, 310, 312, 315, 320, 321, 322, 325, 328 КАС, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 задовольнити.
Ухвалу Львівського окружного адміністративного суду від 29 квітня 2021 року скасувати і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню.

Суддя-доповідач	 	В. Я. Качмар 	
судді	 	О. О. Большакова 	
 	 	В. С. Затолочний  	
Повне судове рішення складено 17 червня 2021 року.