Справа № 991/2488/21
Провадження 1-кс/991/2534/21

У Х В А Л А
Іменем України

13 квітня 2021 року                                                        м.Київ 

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 
за участю:
секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
підозрюваного ОСОБА_4 ,
захисника ОСОБА_5 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі судових засідань Вищого антикорупційного суду
клопотання прокурора четвертого відділу управління процесуального керівництва, підтримання державного обвинувачення та представництва в суді Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про продовження строку дії обов`язків, покладених на підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,
у кримінальному провадженні № 52020000000000584 від 14.09.2020, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 369 КК України,, 

В С Т А Н О В И В:

До Вищого антикорупційного суду надійшло відповідне клопотання прокурора про продовження строку дії обов`язків, покладених на підозрюваного ОСОБА_4 згідно ч. 5 ст. 194 КПК України, у кримінальному провадженні № 52020000000000584 від 14.09.2020.
Відповідно до матеріалів клопотання, детективами Національного антикорупційного бюро України здійснюється досудове розслідування, а прокурорами Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Офісу Генерального прокурора – процесуальне керівництво у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 52020000000000584 від 14.09.2020, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 369 КК України.
За версією органу досудового розслідування, ОСОБА_4 на протязі червня-вересня 2020 року, діючи у змові з в.о. начальника Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області ОСОБА_6 , вчинював дії направлені на встановлення товариських та довірливих відносин з Головою Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру – ОСОБА_7 , який відповідно до займаної ним посади є особою, яка займає особливо відповідальне становище, з метою подальшої можливості надання останньому неправомірної вигоди за невчинення ним дій в інтересах того, хто надає таку неправомірну вигоду та в інтересах третіх осіб.
Після чого, 06.11.2020 перебуваючи за місцем мешкання ОСОБА_7 – у квартирі АДРЕСА_1 , ОСОБА_4 , діючи за попередньою змовою групою осіб з ОСОБА_6 , передав ОСОБА_7 неправомірну вигоду у сумі 26 900 доларів США, та 09.12.2020 – неправомірну вигоду у сумі 25 000 доларів США, за невчинення останнім в інтересах тих, хто надає таку неправомірну вигоду та в інтересах третіх осіб, дій з використанням наданої йому влади, а саме: за не скасування ОСОБА_7 , як Головою Держгеокадастру, рішень щодо передачі земельних ділянок у власність громадянам на території Хмельницької області, виданих ОСОБА_6 .
Таким чином, загальна сума наданої ОСОБА_7 неправомірної вигоди, відповідно до офіційного курсу долара США на день надання такої неправомірної вигоди у гривневому еквіваленті становить 1 464 954 гривні.
09.12.2020 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 369 КК України.
Ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 11.12.2020, ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з одночасним визначенням застави у розмірі 800 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становило 1 681 600 гривень.
В результаті внесення застави, 23.12.2020 ОСОБА_4 звільнено з-під варти, через що застосовано запобіжний захід у виді застави із покладенням на підозрюваного обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме:
1) прибувати до слідчого (детектива), в провадженні якого перебуватиме кримінальне провадження, прокурора та суду за кожним викликом;
2) не відлучатись із населеного пункту, де знаходиться його місце фактичного проживання, без дозволу слідчого (детектива), прокурора або суду;
3) повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання;
4) утримуватися від спілкування із іншим підозрюваним ОСОБА_8 та свідками у даному кримінальному провадженні з приводу обставин, викладених у письмовому повідомленні про підозру;
5) здати на зберігання до територіальних органів/територіальних підрозділів Державної міграційної служби свій паспорт для виїзду за кордон;
6) носити електронний засіб контролю.
29.01.2021 ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду ОСОБА_4 змінено один із вищезазначених обов`язків, який викладено у наступній редакції «не відлучатись за межі Київської області без дозволу слідчого (детектива), прокурора або суду». 
В подальшому, ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 15.02.2021 строк дії вказаних обов`язків, в тому числі і зміненого, було продовжено до 15.04.2021. 
Крім того, ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 01.02.2021, строк досудового розслідування у кримінальному провадженні № 52020000000000584, продовжено до шести місяців, тобто до 09.06.2020.
Також у клопотанні прокурор зазначає, що закінчити досудове розслідування у строк до 15.04.2021 не є можливим у зв`язку з необхідністю проведення низки слідчих та процесуальних дій, зокрема: завершити проведення експертизи відео-звукозапису, судово-почеркознавчої та комп`ютерно-технічної експертизи; по завершенню проведення експертною установою експертизи відео-звукозапису призначити та провести семантико-текстуальну експертизу аудіо-, відеоматеріалу; встановити та допитати у якості свідків усіх осіб, на чиї імена фактично видавалися накази на розробку проектів землеустрою щодо виділення земельних ділянок; завершити розсекречування матеріалів негласних слідчих (розшукових) дій, а також розсекречування документів, на підставі яких вони були проведені; провести інші слідчі та процесуальні дії, необхідність у яких може виникнути.
Посилаючись на наведені вище обставини, а також на наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України, які продовжують існувати, а саме: ризик можливого переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та/або суду; ризик знищення, приховування або спотворення речей та документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; ризик можливого незаконного впливу на свідків, іншого підозрюваного у цьому ж кримінальному провадженні, прокурор просить продовжити строк дії покладених раніше на підозрюваного обов`язків на два місяці.
Прокурор ОСОБА_3 у судовому засіданні клопотання підтримав, пояснення надав аналогічні тексту клопотання та додатково зазначив, що раніше встановленні ризики, які є підставою обрання та продовження запобіжного заходу, дотепер не зникли та не зменшилися. Їх наявність підтверджується тяжкістю інкримінованого кримінального правопорушення; зайняттям підозрюваним підприємницькою діяльністю, пов`язаною з наданням послуг в земельній сфері; наявністю у останнього знайомств зі службовими особами Держгеокадастру, які володіють певним доступом до інформаційних баз даних Держгеокадастру. Крім того вплив на свідків обумовлений самими вимогами КПК України, які зобов`язують суд отримувати свідчення безпосередньо на стадії судового розгляду. З урахуванням продовження існування ризиків та обґрунтованістю підозри просив клопотання задовольнити та продовжити дію раніше покладених на підозрюваного обов`язків в межах наявних строків досудового розслідування.
Захисник ОСОБА_5 у судовому засіданні зауважив, що підприємницька діяльність ОСОБА_4 пов`язана з інвентаризацією земель та її проведення потребує вільного пересування по території України. Покладений на підозрюваного обов`язок щодо обмеження у вільному пересуванні, позбавляє ОСОБА_4 можливості здійснювати законну діяльність, що призводить до відсутності у останнього можливості заробляти кошти для свого утримання та утримання малолітньої дитини. Стороною обвинувачення не надається доказів необхідності в продовженні застосуванні відповідного обов`язку, а тому він підлягає скасуванню. Разом з цим прокурором не вказується про свідків, які викликалися до органу досудового розслідування та не з`явилися або їх допити не відбулися з інших підстав. Також не зазначається і про встановлення нових свідків, допити яких планує провести сторона обвинувачення. Відповідні обставини свідчать про відсутність ризику і можливого впливу на свідків. На теперішній час стороні обвинувачення, для закінчення досудового розслідування, необхідно отримати висновки ряду судових експертиз, на що ОСОБА_4 жодним чином вплинути не може. Одночасно з цим, захисник у судовому засіданні надав пояснення з приводу того, що електронний засіб контролю, застосований до ОСОБА_4 , спричиняє незручності у щоденному житті, оскільки постійно розряджається та має технічні несправності, що призводить до того, що ОСОБА_4 прокидається вночі. Через вади із здоров`ям та порушення сну, його самопочуття погіршується. З огляду на викладене просив відмовити у продовженні строку дії відповідних обов`язків.
Підозрюваний ОСОБА_4 підтримав позицію захисника та додатково пояснив, що з огляду на покладені на нього процесуальні обов`язки він позбавлений можливості здійснювати підприємницьку діяльність; люди, які працюють разом з ним не отримують заробітної плати та найближчим часом підприємство буде закрито у разі продовження застосування таких обов`язків. Просив відмовити у задоволенні клопотання сторони обвинувачення. 

Вивчивши клопотання та додані до нього матеріали, вислухавши позицію учасників провадження, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин, керуючись законом, оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів – з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, приходить до наступних висновків
У судовому засіданні встановлено, що детективами Національного антикорупційного бюро України здійснюється досудове розслідування, а прокурорами Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Офісу Генерального прокурора – процесуальне керівництво у кримінальному провадженні № 52020000000000584 від 14.09.2020, в якому 09.12.2020 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 369 КК України.
Ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 11.12.2020, ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з одночасним визначенням застави у розмірі 800 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.
В результаті внесення застави, 23.12.2020 ОСОБА_4 звільнено з-під варти, через що до нього застосовано запобіжний захід у виді застави із покладенням на підозрюваного обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме:
1) прибувати до слідчого (детектива), в провадженні якого перебуватиме кримінальне провадження, прокурора та суду за кожним викликом;
2) не відлучатись із населеного пункту, де знаходиться його місце фактичного проживання, без дозволу слідчого (детектива), прокурора або суду;
3) повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання;
4) утримуватися від спілкування із іншим підозрюваним ОСОБА_8 та свідками у даному кримінальному провадженні з приводу обставин, викладених у письмовому повідомленні про підозру;
5) здати на зберігання до територіальних органів/територіальних підрозділів Державної міграційної служби свій паспорт для виїзду за кордон;
6) носити електронний засіб контролю.
В подальшому, ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 29.01.2021, ОСОБА_4 змінено один із вищезазначених обов`язків, який викладено у наступній редакції «не відлучатись за межі Київської області без дозволу слідчого (детектива), прокурора або суду». 
Разом з цим, ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 15.02.2021, строк дії раніше покладених на ОСОБА_4 обов`язків, у тому числі і зміненого обов`язку, продовжено до 15.04.2021. 
Водночас, ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 01.02.2021, строк досудового розслідування у кримінальному провадженні № 52020000000000584, продовжено до шести місяців, тобто до 09.06.2020.

Відповідно до ч. 2 ст. 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження, який застосовується з метою досягнення його дієвості, є запобіжні заходи.
Згідно з ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також наявність ризиків, передбачених цим Кодексом.
Частиною 2 ст. 177 КПК України передбачено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
Отже, при вирішенні питання про доцільність продовження дії процесуальних обов`язків, покладених на ОСОБА_4 , слідчий суддя має врахувати наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ним кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

Щодо обґрунтованості підозри
Оскільки положення кримінального процесуального законодавства не розкривають поняття «обґрунтованості підозри», в оцінці цього питання слідчому судді належить користуватися практикою Європейського суду з прав людини, яка відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» є джерелом права.
У своїх рішеннях, зокрема, «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства», «Нечипорук та Йонкало проти України», Європейський суд з прав людини наголошує, що «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин. При цьому факти що підтверджують обґрунтовану підозру не повинні бути такого ж рівня, що й факти, на яких має ґрунтуватися обвинувальний вирок. Стандарт доказування «обґрунтована підозра» не передбачає, що уповноважені органи мають оперувати доказами, достатніми для пред`явлення обвинувачення чи ухвалення обвинувального вироку, що пов`язано з меншою мірою ймовірності, необхідною на ранніх етапах кримінального провадження для обмеження прав особи.
Перевіривши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов висновку про доведеність стороною обвинувачення обґрунтованості підозри щодо можливого вчинення ОСОБА_4 інкримінуємого йому кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 369 КК України, що підтверджується доданими до клопотання матеріалами, а саме: (1) розпорядженням Кабінету Міністрів України № 643-р від 10.06.2020 про призначення ОСОБА_7 . Головою Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру; (2) розподілом обов`язків між Головою Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру, його першим заступником та заступниками, затвердженого наказом Держгеокадастру № 405 від 25.09.2020, відповідно до якого Голова Держгеокадастру призначає на посади та звільняє з посад начальників територіальних органів Держгеокадастру, а також скасовує повністю чи в окремій частині акти територіальних органів Держгеокадастру; (3) наказом Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру № 149-то від 08.07.2020 про призначення ОСОБА_6 на посаду в.о. начальника Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області; (4) протоколом допиту ОСОБА_7 від 16.10.2020, відповідно до якого ОСОБА_4 під час їх сумісної зустрічі разом з ОСОБА_6 , повідомляв останнього, що буде керувати усіма земельними питаннями по Хмельницькій області. Також під час даної зустрічі ОСОБА_4 та ОСОБА_6 розповіли свідку, що ними вже отримано грошові кошти у сумі 71 000 доларів США за видачу наказів про розробку проектів землеустрою; (5) протоколом огляду від 06-07.11.2020, відповідно до якого ОСОБА_7 добровільно видано сумку з грошовими коштами, що були передані йому ОСОБА_4 ; (6) протоколом про результати проведення негласної слідчої (розшукової) дії у вигляді аудіо-, відеоконтролю особи від 12.11.2020, відповідно до якого 06.11.2020 ОСОБА_4 за місцем мешкання ОСОБА_7 , останньому були передані грошові кошти; (7) протоколом допиту ОСОБА_7 від 16.11.2020, в ході якого останній повідомив, що грошові кошти, передані йому ОСОБА_4 06.11.2020, є частиною неправомірної вигоди за його сприяння у виділенні земельних ділянок зацікавленим особам на території Хмельницької області, а саме: за не скасування ним рішень щодо виділення земель, які були прийняті в.о. начальника ГУ Держгеокадастру у Хмельницькій області ОСОБА_6 ; (8) протоколом огляду від 09.12.2020, відповідно до якого ОСОБА_7 добровільно видано сумку з грошовими коштами, що були передані йому ОСОБА_4 ; (9) протоколом допиту ОСОБА_7 від 09.12.2020, в якому свідком зазначено, що видані ним 09.12.2020 грошові кошти є неправомірною вигодою, яка передана йому ОСОБА_4 за видані ОСОБА_6 накази про надання дозволів на розробку технічної документації на земельні ділянки у Хмельницькій області; (10) протоколом про результати проведення негласної слідчої (розшукової) дії у вигляді аудіо-, відеоконтролю особи від 19.11.2020, відповідно до якого 17.11.2020 відбувалася зустріч між ОСОБА_4 , ОСОБА_6 та ОСОБА_9 , під час якої ОСОБА_7 зазначав про виконання ним своїх зобов`язань – не скасування жодного рішення та відсутність перевірок. Також під час вказаної зустрічі ОСОБА_4 пояснював ОСОБА_7 про кількість виданих наказів згідно до наданої таблиці та іншими матеріалами провадження в своїй сукупності. 
Не вирішуючи питання про доведеність вини та правильність кваліфікацій дій ОСОБА_4 , виходячи з наявних у суду матеріалів клопотання, слідчий суддя дійшов висновку про наявність обґрунтованої підозри тією мірою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

Щодо наявності ризиків, передбачених ст. 177 КПК України
Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь вірогідності, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Слідчий суддя, оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи. КПК України покладає на слідчого, прокурора обов`язок обґрунтувати ризики кримінального провадження.
Як вбачається із досліджених у судовому засіданні матеріалів, попередніми ухвалами слідчих суддів Вищого антикорупційного суду була встановлена наявність ризику можливого переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та суду. 
Слідчий суддя погоджується із доводами прокурора, що на теперішній час ризик переховування ОСОБА_4 від органів досудового розслідування та суду не втратив своєї актуальності.
Існування цього ризику пов`язане, у першу чергу, із тяжкістю кримінального правопорушення у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 .
Так, злочин передбачений ч. 4 ст. 369 КК України є тяжким кримінальним правопорушенням, відповідальність за який передбачена у вигляді позбавлення волі на строк від 5 до 10 років з конфіскацією майна або без такої, що поряд з віднесенням злочину до корупційних діянь, позбавляє суд можливості звільнення винної особи від кримінальної відповідальності чи звільнення її від відбування покарання з випробуванням. За таких обставин, у разі доведення вини ОСОБА_4 , до останнього буде застосована виключно реальне покарання у виді позбавлення волі. Наведена обставина у виді безальтернативності та тяжкості покарання, на переконання слідчого судді, сама по собі може бути мотивом та підставою для підозрюваного вчинити дії з метою переховування від органів досудового розслідування чи суду для уникнення притягнення до кримінальної відповідальності. Це твердження узгоджується із позицією Європейського суду з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії», в якому зазначено, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування.
За таких обставин приходжу до висновку, що ризик можливого переховування підозрюваного і дотепер має місце, хоча і поступово зменшується з огляду на процесуальну поведінку підозрюваного за час проведення досудового розслідування. 
Інші обставини, на які посилається прокурор у своєму клопотанні, як підтвердження ризику можливого переховування, слідчим суддею на момент розгляду клопотання не беруться до уваги з огляду на відсутність будь-якого їх документального підтвердження. 
При оцінці ризику можливого незаконного впливу на свідків у цьому кримінальному провадженні слідчий суддя бере до уваги ті обставини, що частина свідків – це особи, на кого здійснювалося оформлення земельних ділянок в інтересах третіх осіб та які особисто не були зацікавленими в їх отриманні, проте у подальшому, повинні були передавати право власності/користування на такі земельні ділянки на третіх осіб. Разом з цим, відповідно до вивчених матеріалів провадження, у судовому засіданні встановлено, що безпосередньо ОСОБА_4 зазначалося про особисте керування ним усіма земельними питаннями по Хмельницькій області, а тому, на переконання суду, останній може володіти відомостями, як стосовно тих осіб на кого здійснювалося оформлення землі, так і відносно тих осіб, які були безпосередньо зацікавленими у її виділенні, а отже, підозрюваний може вчинити будь-які дії з метою тиску на відповідних свідків задля ненадання останніми показів або викривлення обставин подій, що будуть узгоджуватися з позицією захисту та водночас суперечити встановленим обставинам справи. 
Крім того, на оцінку зазначеного ризику також впливає встановлена кримінальним процесуальним законодавством процедура отримання показів від осіб, які є свідками у кримінальному провадженні, а саме той факт, що суд може обґрунтовувати власні висновки лише на свідченнях, які безпосередньо ним були отримані під час судового засідання. А тому, ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження, а й на стадії судового розгляду, до моменту безпосереднього отримання судом показів від свідків.
У сукупності викладеного та оскільки досудове розслідування триває, неможливість його завершення, у тому числі, пов`язана і з необхідністю допиту ряду свідків, слідчий суддя вважає, що ризик незаконного впливу на свідків не зменшився та продовжує існувати.
Водночас, слідчим суддею також береться до уваги і характер стосунків між підозрюваними, що підтверджується рекомендацією ОСОБА_4 , висловленою до ОСОБА_7 , з приводу призначення ОСОБА_6 на посаду в.о. начальника ГУД у Хмельницькій області. За таких обставин суд вважає, що підозрювані можуть вчинювати дії щодо узгодження власних дій та свідчень, що в свою чергу може зашкодити меті кримінального провадження, а тому вважаю підтвердженим наявність існування ризику впливу ОСОБА_4 на іншого підозрюваного у цьому провадженні.
Окрім цього, слідчим суддею враховується твердження прокурора про наявність ризику можливого знищення, приховування або спотворення речей та документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, що ґрунтується на твердженні прокурора про продовження проведення стороною обвинувачення слідчих (розшукових) дій з метою встановлення усіх обставин, які є предметом доказування у цьому провадженні. Хоча органом досудового розслідування і було проведено низку слідчих (розшукових) та негласних слідчих (розшукових) дій, результати яких перебувають у розпорядженні сторони обвинувачення та зазначені результати покладені в основу повідомлення про підозру та обрання запобіжного заходу, втім повністю виключити зазначений ризик дотепер неможливо через продовження досудового розслідування. На підставі викладеного, слідчий суддя зазначає, що ризик знищення, спотворення речей і документів досі залишається актуальним, втім є мінімальним з огляду на час проведення досудового розслідування.
Враховуючи наведене, у судовому засіданні була встановлена актуальність існування ризиків, на які посилається прокурор, як підставу для продовження строку дії обов`язків, а саме: ризику можливого переховуватися підозрюваного від органів досудового розслідування та/або суду; ризику можливого знищення, приховування, спотворення речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення та ризику незаконно впливати на свідків, іншого підозрюваного, що разом з доведеністю обґрунтованості підозри, проживанням іншого підозрюваного за межами Київської області, дає слідчому судді можливість дійти висновку про необхідність продовження строку дії обов`язків, покладених на ОСОБА_4 . Продовження строку дії обов`язків забезпечить можливість контролю за поведінкою підозрюваного з боку органу досудового розслідування та надасть змогу досягти мети кримінального провадження.
З приводу твердження сторони захисту щодо необхідності скасування обов`язку не відлучатися за межі Київської області без дозволу уповноваженої особи на те особи, оскільки такий обов`язок негативно впливає на підприємницьку діяльність ОСОБА_4 вважаю за необхідне зазначити, що надані заперечення жодним чином не підтверджуються захистом, останніми не надано ніяких документів, з яких слідчий суддя міг би вбачати необхідність ОСОБА_4 постійно залишати територію Київської області для здійснення підприємницької діяльності. Разом з тим, захистом також не надано відомостей і щодо того, що уповноважена особа органу досудового розслідування, безпідставно не надає підозрюваному дозволів на виїзд за межі Київської області. За таких обставин приходжу до висновку, що покладений на підозрюваного обов`язок є допустимим та таким, що не порушує прав підозрюваного, а тому він не може бути змінений або скасований на теперішній час. Крім цього вважаю, що прокурором у судовому засіданні доведено необхідність продовження обов`язку утримуватися підозрюваному від спілкування з іншим підозрюваним та свідками, оскільки таке спілкування може зашкодити досудовому розслідуванню. 
Щодо інших аргументів сторони захисту про невизначеність чіткого переліку свідків, необхідно зазначити, що досудове розслідування триває, детективами ще заплановані дії у допиті свідків та встановленні інших осіб, які можуть надати свідчення з приводу обставин кримінального провадження, отже встановити чіткий перелік таких осіб, з урахуванням долучених до клопотання матеріалів на теперішній час не надається можливим.
Разом з цим, у судовому засіданні прокурором не було доведено необхідності у продовженні обов`язку носити електронний засіб контролю, який застосований досить тривалий час. На переконання слідчого судді, інші покладені на підозрюваного обов`язки у поєднанні із внесеною заставою, в достатній мірі забезпечують його належну процесуальну поведінку, а тому з метою збереження співмірності цілей досудового розслідування та прав підозрюваного, приходжу до висновку про можливе послаблення запобіжного заходу шляхом відмови у продовженні обов`язку носити електронний засіб контролю. 
Беручи до уваги вищевикладене, враховуючи пояснення прокурора щодо дати закінчення строку досудового розслідування та особу підозрюваного, з метою мінімізації доведених у судовому засіданні ризиків, вважаю за можливе клопотання прокурора задовольнити частково та продовжити дію обов`язків, передбачених п.п. 1, 2, 3, 4, 8 ч. 5 ст. 194 КПК України, в межах строку досудового розслідування, тобто до 09.06.2021, включно. 
Керуючись статтями: 107, 177, 178, 194 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В: 

Клопотання прокурора четвертого відділу управління процесуального керівництва, підтримання державного обвинувачення та представництва в суді Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про продовження строку дії обов`язків, покладених на підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , по кримінальному провадженню № 52020000000000584 від 14.09.2020 – задовольнити частково.

Продовжити щодо підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк дії покладених на нього обов`язків, а саме:
1) прибувати до слідчого (детектива), в провадженні якого перебуватиме кримінальне провадження, прокурора та суду за кожним викликом;
2) не відлучатись за межі Київської області без дозволу слідчого (детектива), прокурора або суду;
3) повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання;
4) утримуватися від спілкування із іншим підозрюваним ОСОБА_8 та свідками у даному кримінальному провадженні з приводу обставин, викладених у письмовому повідомленні про підозру;
5) здати на зберігання до територіальних органів/територіальних підрозділів Державної міграційної служби свій паспорт для виїзду за кордон.

Строк дії ухвали встановити до 09 червня 2021 року, включно.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурорів Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Офісу Генерального прокурора у кримінальному провадженні № 52020000000000584 від 14.09.2020.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя                                                                 ОСОБА_1