УХВАЛА
18 червня 2021 року 
м. Київ
справа № 640/25065/20
адміністративне провадження № К/9901/20475/21
Верховний Суд у складі судді-доповідача Касаційного адміністративного суду Усенко Є.А., розглянувши матеріали касаційної скарги Головного управління ДПС у м. Києві (далі - ГУ ДПС) на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 14.12.2020 та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 15.03.2021 у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю (ТОВ) «Альянс-Логістік» до Головного управління ДПС в м. Києві про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,
У С Т А Н О В И В:
Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 14.12.2020, залишеним без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 15.03.2021, позов задоволено.
02.06.2021 ГУ ДПС звернулось до Верховного Суду з касаційною скаргою на вище зазначені судові рішення, в якій підставами касаційного оскарження зазначило пункт 3 частини четвертої статті 328, пункт 1 частини другої статті 353 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС).
Касаційна скарга не відповідає нормі пункту 4 частини другої статті 330 КАС, якою встановлено, що у касаційні скарзі зазначається підстава (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 328 цього Кодексу підстави (підстав).
Відповідно до пункту 3 частини четвертої статті 328 КАС підставою касаційного оскарження судових рішень, зазначених у частині першій цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах.
На обґрунтування вказаної підстави касаційного оскарження ГУ ДПС наводить довід про відсутність висновку Верховного Суду щодо застосування норми пункту 200.4 статті 200 Податкового кодексу України.
Підстава касаційного оскарження судових рішень, яку особа, що звертається з касаційною скаргою, відповідно до пункту 4 частини другої статті 330 КАС зазначає у касаційній скарзі, повинна відповідати підставам задоволення (або відмови у задоволенні) позову.
Підставою для задоволення позову суди першої та апеляційної інстанцій визнали ту обставину, що у ГУ ДПС були відсутні визначені законом підстави для проведення документальної позапланової перевірки ТОВ «Альянс-Логістик» у зв`язку з поданням Товариством декларації з податку на додану вартість із сумою, що підлягає бюджетному відшкодуванню на поточний рахунок платника податку, за березень 2020 року, оскільки заявлена сума бюджетного відшкодування зроблена не за рахунок від`ємного значення, сформованого за визначеними у пункті 200.11 статті 200 Податкового кодексу України операціями.
Врахувавши викладене, суди попередніх інстанцій дійшли висновку, що таке порушення процедури проведення перевірки зумовлює протиправність податкового повідомлення-рішення, прийнятого на підставі акта перевірки, складеного за її результатами.
Крім того, суди також дали оцінку і щодо суті виявленого ГУ ДПС порушення,  а саме: зміст порушення, вказаного відповідачем (неможливість підтвердження залишку товару, придбаного у березні 2020 року, який бере участь у розрахунку бюджетного відшкодування ПДВ за березень 2020 року у розмірі 5 000 000,00 грн. по постачальникам ПрАТ «Харківська Бісквітна Фабрика», TOB «АВК Конфекшінері», ПрАТ «Абінбев Ефес Україна») не є законодавчо мотивованою підставою для відмови у наданні суми бюджетного відшкодування.
Відповідач, у свою ж чергу, вказує, що виключно результат реалізації контролюючим органом своїх повноважень (рішення контролюючого органу), а не процес їх реалізації (дії по проведенню перевірки та складання акта перевірки), може бути об`єктом судового оскарження.
Колегія суддів зазначає, що судова палата з розгляду справ щодо податків, зборів та інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду у постанові від 21.02.2020 у справі №826/17123/18 сформулювала правовий висновок, відповідно до якого незалежно від прийнятого платником податків рішення про допуск (недопуск) посадових осіб до перевірки, оскаржуючи в подальшому наслідки проведеної контролюючим органом перевірки у вигляді податкових повідомлень-рішень та інших рішень, платник податків не позбавлений можливості посилатись на порушення контролюючим органом вимог законодавства щодо проведення такої перевірки, якщо вважає, що вони зумовлюють протиправність таких податкових повідомлень-рішень. Порушення процедури проведення перевірки може бути самостійною підставою скасування податкового повідомлення-рішення, прийнятого за її результатами. При цьому, таким підставам позову, за їх наявності, суди повинні надавати правову оцінку в першу чергу, а у разі, якщо вони не визнані судом такими, що тягнуть протиправність рішень, прийнятих за наслідками такої перевірки,  переходити до перевірки підстав позову щодо наявності порушень податкового та/або іншого законодавства.
Враховуючи викладене, вказана ГУ ДПС підстава касаційного оскарження не знайшла підтвердження. 
З урахуванням змін до глави 2 розділу ІІІ КАС, які набрали чинності з 08.02.2020, суд касаційної інстанції переглядає судові рішення в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, а тому відсутність у касаційній скарзі визначених законом підстав касаційного оскарження унеможливлює її прийняття та відкриття касаційного провадження.
Згідно з пунктом 4 частини п`ятої статті 332 КАС касаційна скарга не приймається до розгляду і повертається суддею-доповідачем також, якщо у касаційній скарзі не викладені передбачені цим Кодексом підстави для оскарження судового рішення в касаційному порядку.
Враховуючи викладене, касаційна скарга ГУ ДПС підлягає поверненню як така, що не містить підстави касаційного оскарження судових рішень у цій справі.
Керуючись пунктом 4 частини другої статті 330, пунктом 4 частини п`ять статті 332, статтею 359 Кодексу адміністративного судочинства України,  
У Х В А Л И В:
Касаційну скаргу Головного управління ДПС у м. Києві на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 25.05.2020 та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 26.01.2021  повернути.
Копію ухвали про повернення касаційної скарги надіслати учасникам справи. Скаржнику надіслати копію ухвали про повернення касаційної скарги разом з касаційною скаргою та доданими до скарги матеріалами.
Роз`яснити скаржнику, що повернення касаційної скарги не позбавляє його права повторного звернення до Верховного Суду.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя	Є.А. Усенко