УХВАЛА

05 квітня 2021 року
Київ
справа №520/15510/19
адміністративне провадження №К/9901/10697/20

Верховний Суд у складі судді-доповідача Касаційного адміністративного суду Коваленко Н.В. у порядку підготовки до касаційного розгляду справи за позовом ОСОБА_1 до виконавчого комітету Одеської міської ради про скасування постанови про адміністративне правопорушення, за касаційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Київського районного суду міста Одеси від 21.10.2019 та постанову П`ятого апеляційного адміністративного суду від 11.03.2020,
в с т а н о в и в:
Ухвалою Верховного Суду від 31.08.2020 відкрито касаційне провадження у цій справі за вказаною касаційною скаргою.
Справу призначено до розгляду у письмовому провадженні за наявними у справі матеріалами з 28.01.2021 (ухвала Верховного Суду від 27.01.2021).
Розглядаючи справу в порядку письмового провадження, Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду дійшов висновку про наявність підстав для передачі цієї справи на розгляд об`єднаної палати.
Ухвалою Верховного Суду від 03.02.2021 справу №520/15510/19 передано на розгляд об`єднаної палати Касаційного адміністративного суду.
Згідно з протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями визначено колегію суддів для розгляду цієї справи у складі судді - доповідача Коваленко Н.В., суддів: Олендера І.Я., Ханової Р.Ф., Смоковича М.І., Калашнікової О.В., Мельник - Томенко Ж.М., Рибачука А.І.
Так, згідно з приписами частини першої статті 344 Кодексу адміністративного судочинства України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження, з урахуванням положень статті 341 цього Кодексу.
Під час проведення підготовки справи до касаційного розгляду в порядку, передбаченому статтею 340 Кодексу адміністративного судочинства України, з`ясовано, що у касаційній скарзі заявлено клопотання про розгляд справи за участю позивача - ОСОБА_1 .
Відповідно до частини п`ятої статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.
Частиною шостою цієї ж статті передбачено, що суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін: 1) у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу; 2) якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.
Справами ж незначної складності, за визначенням пункту 10 частини шостої статті 12 Кодексу адміністративного судочинства України, є, зокрема, інші справи, у яких суд дійде висновку про їх незначну складність, за винятком справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження.
Вичерпний і остаточний перелік випадків, у яких передбачено розгляд справи за правилами загального позовного провадження, наведено у частині четвертій статті 12, а також у частині четвертій статті 257 КАС України, втім дана справа не належить до жодної з категорій, вказаних у названих нормах процесуального закону.
До того ж, згідно з ухвалою про відкриття касаційного провадження у цій справі, сторонам була надана можливість повною мірою скористатися своїми процесуальними правами, зокрема, скаржнику подати доповнення до касаційної скарги, а іншим учасникам справи - відзив на касаційну скаргу.
Вирішуючи заявлене клопотання, суд касаційної інстанції також враховує практику Європейського суду з прав людини, який неодноразово висловлювався з приводу відсутності публічних слухань у судах касаційної інстанції. Зокрема, «публічний характер провадження у судових органах, згаданих у пункті 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, захищає учасників справи від здійснення правосуддя таємно, поза контролем громадськості та є також одним із засобів збереження довіри до судів вищих і нижчих ланок (пункт 25 рішення від 8 грудня 1983 року у справі «Axen v. Germany», № 8273/78).
Проте публічний розгляд справи може бути виправданим не у кожному випадку, зокрема, і у суді касаційної інстанції. Так, у вказаній справі зазначена гарантія була забезпечена у судах першої й апеляційної інстанцій, а тому Європейський суд з прав людини не визнав порушенням пункту 1 статті 6 Конвенції відсутність публічного розгляду у Федеральному суді Німеччини, який, як і Верховний Суд в Україні, вирішував винятково питання права.
Крім того, Європейський суд з прав людини визнав явно необґрунтованим і тому неприйнятним звернення у справі «Varela Assalino contre le Portugal» (пункт 28, №64336/01) щодо гарантій публічного судового розгляду. У цій справі заявник просив розглянути його справу в судовому засіданні, однак характер спору не вимагав проведення публічного розгляду. Фактичні обставини справи вже були встановлені, а скарги стосувалися питань права. Європейський суд вказав на те, що відмову у проведенні публічного розгляду не можна вважати необґрунтованою, оскільки під час провадження у справі не виникло ніяких питань, які не можна було вирішити шляхом дослідження письмових доказів.
У випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, то розгляд письмових заяв, на думку Європейського суду, є доцільнішим, ніж усні слухання; розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім.
Аналогічні позиції підтримані та висловлені в ухвалах Великої Палати Верховного Суду від 18.05.2018 у справі №668/13907/13-ц та від 21.05.2018 у справі №361/3009/16-ц.
Характер спірних правовідносин та предмет доказування у даній справі, з урахуванням суб`єктного складу її учасників, а також наявного обсягу матеріалів провадження (документів, письмових доказів), на підставі яких судами попередніх інстанцій були встановлені обставини цієї справи, не вимагають проведення судового засідання з повідомленням (викликом) сторін, у зв`язку з чим у задоволенні поданого до Суду клопотання про розгляд цієї справи за участю сторони позивача належить відмовити.
За встановлених обставин та у зв`язку із проведенням усіх необхідних дій з підготовки справи до касаційного розгляду, справа, на підставі частини третьої статті 340 Кодексу адміністративного судочинства України, підлягає призначенню до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.
Керуючись статтями 340, 344 Кодексу адміністративного судочинства України,
у х в а л и в:
Закінчити підготовку даної справи до касаційного розгляду.
Відмовити у задоволенні клопотання позивачки та її представниці про розгляд справи за їх участю.
Призначити касаційний розгляд справи в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами з 30.04.2021 в приміщенні Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду за адресою: м. Київ, вул. Московська, 8, корп. 5.
Справу розглядати за правилами спрощеного позовного провадження об`єднаною палатою у складі семи суддів.
Ухвала набирає законної сили з моменту підписання й оскарженню не підлягає.

Суддя                                                                                           Н.В. Коваленко