ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А
і м е н е м  У к р а ї н и

19 квітня 2021 року 	м. Дніпро	справа № 160/11647/19	

Третій апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:
судді-доповідача:  Шальєвої В.А.
суддів:                           Білак С.В., Олефіренко Н.А.,     
секретар судового засідання Лащенко Р.В. 
за участі представника позивача Лучка А.С.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судового засідання Третього апеляційного адміністративного суду у м. Дніпрі апеляційну скаргу Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 17.12.2020 р. (суддя Сліпець Н.Є., повне судове рішення складено 11.01.2021 р.) в справі № 160/11647/19 за позовом  Департаменту благоустрою та інфраструктури Дніпровської міської ради  до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровської області про визнання дій протиправними, визнання протиправними та скасування припису та постанови, 
ВСТАНОВИВ:
Департамент благоустрою та інфраструктури Дніпровської міської ради звернуся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовом до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровської області (далі – Департамент ДАБІ) про визнання протиправними дій щодо проведення перевірки дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті «Капітальний ремонт елементів деформаційних швів та опор зовнішнього освітлення автодорожнього мосту № 2 через р. Дніпро в м. Дніпро», за результатами якої  складено акт перевірки № 109 від 31.10.2019 р.;  визнання протиправним та скасування припису від 31.10.2019 р., що винесений за результатами позапланової перевірки, проведеної на об`єкті «Капітальний ремонт елементів деформаційних швів та опор зовнішнього освітлення автодорожнього мосту № 2 через р. Дніпро в м. Дніпро»;  визнання протиправною та скасування постанови від 05.11.2019 р. №7/1485 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності на суму 1 806 300,00 грн.
Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 17.12.2020 р. позов задоволено частково, визнано протиправним та скасовано припис Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області від 31.10.2019, що винесений за результатами позапланової перевірки, проведеної на об`єкті «Капітальний ремонт елементів деформаційних швів та опор зовнішнього освітлення автодорожнього мосту №2 через р. Дніпро в м. Дніпро»; визнано протиправною та скасовано постанову Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області від 05.11.2019 № 7/1485 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності на суму1 806 300,00    грн.; в задоволенні решти позовних вимог  відмовлено.
В апеляційній скарзі відповідач просить скасувати рішення в частині задоволених позовних вимог з підстав неповного з`ясування судом першої інстанції обставин, що мають значення для справи, неправильного застосування норм матеріального права, ухвалити нове рішення про відмову у задоволенні позовних вимог в повному обсязі.
Апелянт вважає неправильним висновок суду першої інстанції про недоведеність факту експлуатації не прийнятого в експлуатацію об`єкта будівництва, адже експлуатація об`єкта без прийняття в експлуатацію підтверджена позивачем фактом вилучення  виконавчої документації, у зв`язку з чим позивач не міг звернутися до ДАБІ для прийняття об`єкта в експлуатацію. 
Також апелянт не погоджується із висновками суду першої інстанції про порушення під час призначення та проведенні позапланової перевірки вимог частини першої статті 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» в частині не зазначення переліку питань, які стали підставою для перевірки, оскільки  зазначена правова норма не поширюється на правовідносини щодо здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю.
У відзиві на апеляційну скаргу позивач просить залишити рішення суду першої інстанції без змін, відмовивши у задоволенні апеляційної скарги.
Представник відповідача до судового засідання не з`явився, про дату, час та місце апеляційного перегляду справи повідомлений належним чином, про що свідчить відомості АТ «Укрпошта» про отримання відповідачем судової повістки 14.04.2021 р., у зв`язку з чим суд визнав за можливе здійснити апеляційний перегляд справи за відсутності представника відповідача.
В судовому засіданні представник позивача просив в задоволенні апеляційної скарги відмовити.
Заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення представника позивача, перевіривши  законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, суд доходить до висновку, що апеляційна скарга не може бути задоволена з наступних підстав.
Судом першої інстанції встановлено, що   підставі направлення для проведення позапланового заходу №109 від 11.10.2019 року у період з 16.10.2019 року по 31.10.2019 року Департаментом ДАБІ  у Дніпропетровській області проведено позапланову перевірку у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті «Капітальний ремонт елементів деформаційних швів та опор зовнішнього освітлення автодорожнього мосту № 2 через р. Дніпро в м. Дніпро».
За результатами перевірки 31.10.2019 року Департаментом ДАБІ у Дніпропетровській області складено акт перевірки №109, яким встановлено порушення, зокрема, ч. 8  ст. 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», а саме: експлуатація об`єкта будівництва, не прийнятого в експлуатацію щодо об`єкта, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об`єктів із значними наслідками (СС3).
31.10.2019 року за результатами позапланової перевірки Департаментом ДАБІ  у Дніпропетровській області складено  припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, яким вимагається від Департаменту благоустрою та інфраструктури Дніпровської міської ради усунути зазначені порушення в термін до 31.11.2019 року;  протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, в якому зазначено, що виявлено порушення: експлуатація об`єкту «Капітальний ремонт елементів деформаційних швів та опор зовнішнього освітлення автодорожнього мосту № 2 через р. Дніпро в м. Дніпро», Дніпропетровська область, м. Дніпро, міст №2 через р. Дніпро, не прийнятого в експлуатацію, вчинені щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з значними наслідками (СС3), чим порушено: ч. 8  ст. 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», п. 12 Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, затвердженого  постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 року № 461 «Питання прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів».
Розгляд справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності призначено на 05.11.2019 року о 12:30 год. 
Листом від 01.11.2019 року № 3/2-3227 позивач повідомив Департамент ДАБІ у Дніпропетровській області про те, що прокуратурою Дніпропетровської області вилучено усю документацію (як проектну, так і виконавчу), що унеможливлює проходження процедури отримання сертифікату (введення об`єкта в експлуатацію), а рух по зазначеному мосту відкрито під час проведення ремонтних робіт з початку верхової сторони, а потім з низової по черговості виконання робіт з капітального ремонту. Припинився рух лише на період технологічних процесів відповідно до проектної документації на підставі розпоряджень міського голови. Умови припису (здача об`єкту в експлуатацію) буде виконано після повернення прокуратурою всієї документації.
05.11.2019 Департаментом ДАБІ  у Дніпропетровській області на підставі протоколу від 31.10.2019 року, акту від 31.10.2019 року та припису від 31.10.2019 року складено постанову №7/1485 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, якою було визнано Департамент благоустрою та інфраструктури Дніпровської міської ради винним у вчиненні правопорушення, передбаченого пп. 3 п. 4 ч. 2  ст. 3 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності»,  та накладено штраф у сумі 1 806 300,00 грн. 
Оскільки  в ході розгляду справи судом першої інстанції не встановлено, а позивачем не наведено жодних доказів в обґрунтування порушення посадовими особами органу державного архітектурно-будівельного контролю порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, суд першої інстанції дійшов висновку, що  позовні вимоги в частині визнання протиправними дій відповідача щодо проведення перевірки дотримання суб`єктами містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті «Капітальний ремонт елементів деформаційних швів та опор зовнішнього освітлення автодорожнього мосту № 2 через р. Дніпро в м. Дніпро», за результатами якої  складено акт перевірки № 109 від 31.10.2019 року, є необґрунтованими та  не підлягають задоволенню.
Разом з тим, суд першої інстанції вважав, що відповідач, призначаючи та проводячи позапланову перевірку за дорученням прокуратури у Дніпропетровській області, а також оформлюючи результати перевірки актом,  не мав права обмежуватися загальною фразою щодо проведення позапланової перевірки з питань «дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил», а виходячи з загальних вимог, які висуваються до індивідуальних актів  як актів правозастосування таких як їх обґрунтованість та вмотивованість, відповідач зобов`язаний був у наказах і в направленнях на проведення перевірок навести конкретні підстави їх прийняття (фактичні і юридичні), а також переконливі і зрозумілі мотиви їх прийняття.
Стосовно позовних вимог про оскарження припису та постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності суд першої інстанції зазначив наступне.
Проектна документація по об`єкту «Капітальний ремонт елементів деформаційних швів та опор зовнішнього освітлення автодорожнього мосту № 2 через р. Дніпро в м. Дніпро» є затвердженою та такою, що пройшла експертизу, що не заперечується відповідачем.
Із посиланням на підпункт 3.7 пункту 3 ДБН А.2.2-3-2014 суд першої інстанції вважав, що капітальний ремонт не означає беззаперечне зупинення експлуатації всього об`єкта на час виконання робіт.  Законом  передбачена можливість призупинення експлуатації частини об`єкта на час виконання робіт з капітального ремонту без повного призупинення його використання за функціональним призначенням.
Тому, встановивши, що  згідно з доповідною запискою до проектної документації на об`єкт «Капітальний ремонт елементів деформаційних швів та опор зовнішнього освітлення автодорожнього мосту № 2 через р. Дніпро в м. Дніпро» передбачено, що всі роботи по мосту виконуються у два етапи, у першому етапі закривається рух автотранспорту по трьох смугах руху з низової сторони мосту й виконується повний комплекс робіт з розбирання конструкцій проїзної частини мосту, опор висвітлення й облаштованістю новими конструкціями, ремонтом балок прогонових будов, а також встановлення центрального бар`єрного огородження й опор висвітлення, а у другому етапі робіт виконуються аналогічні роботи при закритті 3-х смуг руху автотранспорту з верхової частини мосту, суд першої інстанції зазначив, що  повного перекриття мосту на період виконання робіт не передбачалося. Проектною документацією на час виконання робіт було передбачено рух автотранспорту спочатку на низовій частині мосту, а потім - на верховій частині мосту.
Відповідно суд першої інстанції дійшов висновку, що  факт руху автотранспорту не може бути підставою для висновку щодо експлуатації об`єкту до введення його в експлуатацію.
Також судом першої інстанції встановлено,  що оригінали виконавчої і проектної документації, яка необхідна для введення об`єкту в експлуатацію, були вилучені прокуратурою Дніпропетровської області, позивачем листом від 01.11.2019 року № 3/2-3227 повідомлено відповідача про вилучення прокуратурою усієї документації (як проектної, так і виконавчої), яка необхідна для введення об`єкта в експлуатацію після закінчення робіт по зазначеному об`єкту, тому  суд першої інстанції дійшов висновку, що у зв`язку із вилученням прокуратурою Дніпропетровської області документів, які необхідні для введення об`єкта в експлуатацію після закінчення виконання робіт по означеному об`єкту, Департамент благоустрою та інфраструктури Дніпровської міської ради з об`єктивних обставин не мав можливості надати відповідачу акти готовності об`єкта з метою отримання сертифіката від відповідача.
Суд першої інстанції вважав, що  виходячи із змісту акту від 31.10.2019 року, відповідачем під час позапланової перевірки не встановлено факту експлуатації позивачем об`єкту будівництва, не прийнятого в експлуатацію, також як і не встановлено невиконання позивачем обов`язку із введення в експлуатацію закінченого будівництвом об`єкта містобудування після складення і    комісійного підписання акту готовності об`єкта до експлуатації.
Враховуючи, що проектною документацією по об`єкту «Капітальний ремонт елементів деформаційних швів та опор зовнішнього освітлення автодорожнього мосту № 2 через р. Дніпро в м. Дніпро», яка є затвердженою та такою, що пройшла експертизу, повного перекриття мосту на період виконання робіт не передбачалося, а відповідальність за експлуатацію об`єктів, не введених в експлуатацію, може стосуватися лише тих суб`єктів, які після закінчення будівництва та складення і    належного оформлення акту готовності об`єкта до експлуатації, але до початку використання цього об`єкту, не ввели об`єкт містобудування в експлуатацію, а відповідачем під час перевірки досліджувалась лише проектна документація та не перевірялась виконавча документація (визначену за переліком Порядку № 461),  стосовно наявності оформленого і підписаного акту готовності об`єкта до експлуатації відповідачу взагалі нічого не відомо, і цей акт під час контрольного заходу відповідачем не досліджувався, суд першої інстанції дійшов висновку про безпідставність висновків відповідача про те, що об`єкт містобудування «Автодорожній міст № 2 через р. Дніпро в м. Дніпро» без оформлення і підписання акту готовності об`єкта до експлуатації - можливо вважати «закінченим будівництвом», а рух транспорту по мостовому переходу, з урахування обговорення проектом експлуатації мосту під час його капітального ремонту, - можливо вважати як «експлуатація не прийнятого в експлуатацію об`єкта».
Також судом першої інстанції зроблено висновок, що жодного з прописаних в листі прокуратури питань відповідач під час перевірки не з`ясовував та не встановив,  в акті перевірки не зафіксував, а лише на власних розсуд та розуміння розцінив «рух транспорту» по мостовому переходу до оформлення відповідно до чинного законодавства готовності об`єкта до експлуатації, як «експлуатація    об`єкта будівництва, не    прийнятого    в експлуатацію».
Враховуючи, що відповідач не довів факту вчинення позивачем правопорушення у сфері містобудування, а акт перевірки і інші складені відповідачем під час контрольного заходу документи не містять в собі    детального опису, в чому саме полягає порушення позивачем норм чинного законодавства і якими належними доказами це підтверджено, суд першої інстанції дійшов висновку про наявність підстав для визнання протиправною та скасування постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності №7/1485 від 31.10.2019 року.
Щодо правомірності винесення відповідачем припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 31.10.2019 року, крім того, що дане питання пов`язано з питання правомірності постанови про накладення штрафу за правопорушення, і відповідно факт підтвердження неправомірності постанови тягне за собою і неправомірність та скасування припису, суд першої інстанції зазначив, що  відповідач не виконав обов`язку    наведення по тексту припису опису порушення (порушень) законодавства у сфері містобудування, а обмежився лише вказівкою на «експлуатацію об`єкту: «Капітальний ремонт елементів деформаційних швів та опор зовнішнього освітлення автодорожнього мосту № 2 через р. Дніпро в м. Дніпро», Дніпропетровська область, м. Дніпро, не прийнятого в експлуатацію, вчинені щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з значними наслідками (СС3), що є порушенням ч. 8  ст. 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»  та п. 9 п. 12 Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 № 461, а  жодних фактичних обставин, на підставі яких відповідач дійшов таких висновків, у спірному приписі,  як і у постанові,  відповідачем не наведено.
Крім цього, зазначивши у приписі про необхідність «усунути порушення згідно чинного законодавства» відповідач не конкретизував, яких саме заходів має вжити позивач, не визначив способу усунення порушень і яких саме, що свідчить про нечіткість та невизначеність припису відповідача.
Оскільки, можливість усунення виявлених порушень прямо залежить від чіткого визначення суб`єктом владних повноважень конкретного заходу (варіанта поведінки), яких слід вжити уповноваженій особі замовника для усунення порушень, а спонукання позивача самостійно визначити на підставі невизначених норм, яких саме заходів слід ужити для усунення виявлених порушень, може призвести до нового можливого порушення позивачем чинного законодавства, суд першої інстанції дійшов висновку, що при винесенні припису відповідачем порушено вимоги  закону  в частині змісту припису як індивідуального акту, що свідчить про його протиправність та необхідність скасування в судовому порядку.
За таких обставини, враховуючи, що доводи відповідача відносно експлуатації об`єкта будівництва, не прийнятого в експлуатацію, не знайшли свого підтвердження під час розгляду справи, суд першої інстанції дійшов  висновку, що припис від 31.10.2019 року та постанова про накладення штрафу від 05.11.2019 року №7/1485 є протиправними та підлягають скасуванню, у зв`язку з чим позовні вимоги в цій частині підлягають задоволенню.
Здійснюючи апеляційний перегляд справи в межах доводів та вимог апеляційної скарги, суд визнає такий висновок обґрунтованим, з огляду на наступне.
Судом встановлено, що підставі направлення для проведення позапланового заходу №109 від 11.10.2019 р. в період з 16.10.2019 р. по 31.10.2019 р. Департаментом ДАБІ   проведено позапланову перевірку у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті «Капітальний ремонт елементів деформаційних швів та опор зовнішнього освітлення автодорожнього мосту № 2 через р. Дніпро в м. Дніпро», за результатами якої 31.10.2019 року Департаментом ДАБІ  складено акт №109. За змістом акту перевіркою встановлено порушення, зокрема, ч. 8  ст. 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» в частині експлуатації об`єкта будівництва, не прийнятого в експлуатацію, щодо об`єкта, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об`єктів із значними наслідками (СС3).
31.10.2019 р. Департаментом ДАБІ   складено наступні розпорядчі документи:
припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, яким зобов`язано Департамент благоустрою та інфраструктури Дніпровської міської ради усунути зазначені порушення в термін до 31.11.2019 р.;  
протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, в якому зазначено про виявлення порушення в частині експлуатації об`єкту «Капітальний ремонт елементів деформаційних швів та опор зовнішнього освітлення автодорожнього мосту № 2 через р. Дніпро в м. Дніпро», Дніпропетровська область, м. Дніпро, міст №2 через р. Дніпро, не прийнятого в експлуатацію, вчинені щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з значними наслідками (ССЗ), чим порушено ч. 8  ст. 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», п. 12 Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, затвердженого  постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 року № 461.
Розгляд справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності призначено на 05.11.2019 р. о 12 годині 30 хв. 
Листом від 01.11.2019 р. № 3/2-3227 позивач повідомив Департамент ДАБІ  про те, що прокуратурою Дніпропетровської області вилучено усю документацію (як проектну, так і виконавчу), що унеможливлює проходження процедури отримання сертифікату (введення об`єкта в експлуатацію), а рух по зазначеному мосту відкрито під час проведення ремонтних робіт з початку верхової сторони, а потім з низової, по черговості виконання робіт з капітального ремонту. Припинився рух лише на період технологічних процесів відповідно до проектної документації на підставі розпоряджень міського голови. Умови припису (здача об`єкту в експлуатацію) буде виконано після повернення прокуратурою всієї документації.
05.11.2019 р. Департаментом ДАБІ прийнято постанову №7/1485 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, якою Департамент благоустрою та інфраструктури Дніпровської міської ради визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ч. 8  ст. 39 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності»,  п. 12 Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 р. № 461,  та накладено штраф у розмірі 1 806 300,00 грн. 
Спірним під час апеляційного перегляду справи є питання правомірності висновку Департаменту ДАБІ про експлуатацію об`єкта будівництва, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з значними наслідками (ССЗ), не прийнятого в експлуатацію, як підстави для накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності та внесення припису.
Вирішуючи спірні правовідносини, суд виходить з наступного.
Правові   та   організаційні основи містобудівної діяльності визначає Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності» № 3038-VI від 17.02.2011 р. (далі – Закон № 3038-VI), відповідно до статті  1 якого проектна документація - затверджені текстові та графічні матеріали, якими визначаються містобудівні, об`ємно-планувальні, архітектурні, конструктивні, технічні, технологічні вирішення, а також кошториси об`єктів будівництва.
Частиною першою статті 31 Закону № 3038-VI  визначено, що проектна документація на будівництво об`єктів розробляється у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, з урахуванням вимог містобудівної документації та вихідних даних і дотриманням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил та затверджується замовником.
Процедуру розроблення проектної документації на будівництво об`єктів визначає Порядок розроблення проектної документації на будівництво об`єктів, затверджений наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України № 45 від 16.05.2011, зареєстрованим у Міністерстві юстиції України 01.06.2011 за № 651/19389, (далі - Порядок № 45),  який поширюється на суб`єктів містобудування.
Пунктом 1 Порядку № 45 встановлено, що будівництво - нове будівництво, реконструкція, технічне переоснащення, реставрація та капітальний ремонт об`єктів будівництва.
За змістом пункту  9 Порядку № 45 проектна документація на будівництво об`єктів розробляється з урахуванням вимог містобудівної документації, вихідних даних на проектування та дотриманням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил, у тому числі вимог доступності для інвалідів та інших маломобільних груп населення.
Пунктом 18 Порядку № 45 визначено, що проектна документація на будівництво об`єктів не потребує погодження державними органами, органами місцевого самоврядування, їх посадовими особами, юридичними особами, утвореними такими органами.
Не є спірним той факт, що проектна документація по об`єкту «Капітальний ремонт елементів деформаційних швів та опор зовнішнього освітлення автодорожнього мосту № 2 через р. Дніпро в м. Дніпро» є затвердженою та такою, що пройшла експертизу.
Склад та зміст проектної документації на нове будівництво, реконструкцію, капітальний ремонт та технічне переоснащення будинків, будівель, споруд будь-якого призначення, їх комплексів або їх частин, лінійних об`єктів інженерно-транспортної інфраструктури встановлюють Державні будівельні норми (ДБН) А.2.2-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво», затверджені наказом Мінрегіону України 04.06.2014 р. № 163, які набули чинності з 01.10.2014 р. (далі – ДБН  А.2.2-3-2014).
Згідно з підпунктом 3.7 пункту 3 ДБН А.2.2-3-2014 капітальний ремонт - це сукупність робіт на об`єкті будівництва, введеному в експлуатацію в установленому порядку, без зміни його геометричних розмірів та функціонального призначення, що передбачають втручання у несучі та огороджувальні системи, при заміні або відновленні конструкцій чи інженерних систем та обладнання, у зв`язку з їх фізичною зношеністю та руйнуванням, поліпшенням експлуатаційних показників, а також благоустрій території. Капітальний ремонт передбачає призупинення на час виконання робіт експлуатації об`єкта в цілому або його частин (за умови їх автономності).
Відтак, є правильним висновок суду першої інстанції, що капітальний ремонт не означає беззаперечне зупинення експлуатації всього об`єкта на час виконання робіт, оскільки відповідним нормативно-правовим актом передбачена можливість призупинення експлуатації частини об`єкта на час виконання робіт з капітального ремонту без повного призупинення його використання за функціональним призначенням.
Проектною документацією (доповідною запискою) на об`єкт «Капітальний ремонт елементів деформаційних швів та опор зовнішнього освітлення автодорожнього мосту № 2 через р. Дніпро в м. Дніпро» передбачалось виконання робіт в два етапа: на першому етапі закривається рух автотранспорту по трьох смугах руху з низової сторони мосту й виконується повний комплекс робіт з розбирання конструкцій проїзної частини мосту, опор висвітлення й облаштованістю новими конструкціями, ремонтом балок прогонових будов, а також встановлення центрального бар`єрного огородження й опор висвітлення; на другому етапі робіт виконуються аналогічні роботи при закритті 3-х смуг руху автотранспорту з верхової частини мосту.
Враховуючи, що повного перекриття мосту на період виконання робіт не передбачалося, а проектною документацією на час виконання робіт передбачено рух автотранспорту спочатку на низовій частині мосту, а потім - на верховій частині мосту, тому є логічним висновок суду першої інстанції, що факт руху автотранспорту по мосту не може бути підставою для висновку про  експлуатацію об`єкту до введення його в експлуатацію.
Частиною другою статті 39 Закону № 3038-VI встановлено,  що прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками, здійснюється на підставі акта готовності об`єкта до експлуатації шляхом видачі органами державного архітектурно-будівельного контролю сертифіката у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.
Механізм прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів визначений Порядком прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 р. № 461 (далі - Порядок № 461).
Пунктом 3 Порядку № 461 передбачено, що прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів із середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками, а також комплексів (будов), до складу яких входять об`єкти з різними класами наслідків (відповідальності), здійснюється на підставі акта готовності об`єкта до експлуатації шляхом видачі відповідними органами державного архітектурно-будівельного контролю сертифіката.
Згідно з пунктом 11 Порядку № 461 датою прийняття в експлуатацію об`єкта є дата реєстрації декларації або видачі сертифіката.
Пунктами 23, 24, 25 Порядку № 461 визначено, що сертифікат видається органом державного архітектурно-будівельного контролю за формою, наведеною у додатку 7 до цього Порядку.
Для отримання сертифіката замовник (його уповноважена особа) подає особисто або надсилає рекомендованим листом з описом вкладення чи через електронний кабінет до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю заяву про прийняття в експлуатацію об`єкта та видачу сертифіката за формою, наведеною у додатку 8 до цього Порядку, до якої додається акт готовності об`єкта до експлуатації за формою згідно з додатком 9 до цього Порядку.
Орган державного архітектурно-будівельного контролю приймає подані замовником заяву, акт готовності об`єкта до експлуатації та вчиняє дії у межах чинного законодавства щодо з`ясування питання достовірності відомостей у поданих документах, відповідності об`єкта проектній документації, вимогам будівельних норм, стандартів і правил, за результатами яких складається довідка за формою, наведеною у додатку 10 до цього Порядку.
Під час розгляду питання прийняття в експлуатацію об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів із середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками, орган державного архітектурно-будівельного контролю має право оглядати об`єкт із здійсненням фото- та відеофіксації, відбирати зразки продукції, призначати експертизу, одержувати проектну та виконавчу документацію, визначені будівельними нормами, стандартами і правилами, отримувати матеріали, відомості, довідки, пояснення з питань, що виникають під час огляду об`єкта, та залучати в разі потреби установи, організації, у тому числі громадські об`єднання осіб з інвалідністю, державні органи (їх консультативно-дорадчі органи).
Питання вилучення оригіналів виконавчої і проектної документації, яка необхідна для введення об`єкту в експлуатацію,  прокуратурою Дніпропетровської області підтверджено матеріалами справи, зокрема  актами прийому-передачі та ухвалами Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 23.01.2019 р. в справі № 202/25/19, Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 06.09.2019 р. в справі № 210/2747/19, Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 07.08.2019 р. в справі № 210/2747/19, Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 24.10.2019 р. в справі № 210/2747/19.
Також є доведеним факт повідомлення  позивачем листом від 01.11.2019 р. року № 3/2-3227 Департаменту ДАБІ про вилучення прокуратурою усієї документації (як проектної, так і виконавчої), яка необхідна для введення об`єкта в експлуатацію після закінчення робіт по зазначеному об`єкту.
Тому є обґрунтованим  висновок суду першої інстанції,  що у зв`язку із вилученням прокуратурою Дніпропетровської області документів, які необхідні для введення об`єкта в експлуатацію після закінчення виконання робіт, позивач з об`єктивних обставин не мав можливості надати відповідачу акти готовності об`єкта з метою отримання сертифіката від відповідача.
Відповідальність  юридичних  осіб  та фізичних  осіб  -  підприємців   (суб`єктів містобудування)   за правопорушення у сфері містобудівної діяльності визначається Законом України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» від 14.10.1994 р. № 208/94-ВР (далі – Закон № 208/94-ВР)
Абзацом 3 пункту 4 частини другої статті 2 Закону № 208/94- ВР встановлено, що суб`єкти  містобудування,  які  є замовниками будівництва об`єктів (у разі провадження містобудівної діяльності), або ті, що виконують   функції   замовника  і  підрядника  одночасно,  несуть відповідальність у вигляді штрафу за  експлуатацію  або  використання  об`єктів будівництва, не прийнятих  в експлуатацію, а також наведення недостовірних даних у декларації  про  готовність  об`єкта  до  експлуатації  чи  в акті 
готовності об`єкта до експлуатації, вчинені щодо  об`єктів,  що за класом наслідків (відповідальності) належать до  об`єктів  із значними наслідками (СС3),  у розмірі дев`ятисот прожиткових мінімумів для працездатних осіб.
Враховуючи, що проектною документацією по об`єкту «Капітальний ремонт елементів деформаційних швів та опор зовнішнього освітлення автодорожнього мосту № 2 через р. Дніпро в м. Дніпро», яка є затвердженою та такою, що пройшла експертизу, не передбачалось  повного перекриття мосту на період виконання робіт, об`єкт будівництва експлуатувався й під час проведення будівельних робіт, є безпідставним притягнення позивача до відповідальності за абзацом 3 пункту 4 частини другої статті 2 Закону № 208/94- ВР за  експлуатацію  або  використання  об`єктів будівництва, не прийнятих  в експлуатацію, вчинені щодо  об`єктів,  що за класом наслідків (відповідальності) належать до  об`єктів  із значними наслідками (СС3),  у розмірі дев`ятисот прожиткових мінімумів для працездатних осіб.
При цьому є необґрунтованими посилання апелянта на неправильний висновок суду першої інстанції про недоведеність факту експлуатації не прийнятого в експлуатацію об`єкта будівництва, адже експлуатація об`єкта без прийняття в експлуатацію підтверджена позивачем фактом вилучення  виконавчої документації, у зв`язку з чим позивач не міг звернутися до ДАБІ для прийняття  об`єкта в експлуатацію, адже акт перевірки, за наслідками якої прийнято оскаржену постанову про накладення штрафу, містить лише відомості про рух транспорту по мостовому переходу до оформлення відповідно до чинного законодавства готовності об`єкта до експлуатації та оцінку саме відповідачем цього факту  як експлуатація    об`єкта будівництва, не    прийнятого    в експлуатацію, без врахування того, рух транспортну по мостовому переходу не припинявся під час проведення будівельних робіт.
Рух транспорту по мостовому переходу за відсутності факту повної зупинки руху транспорту по мостовому переходу під час проведення ремонтних робіт неможливо розцінити як  експлуатацію  або  використання  об`єкта будівництва, не прийнятого  в експлуатацію.
Враховуючи приведені обставини, недоведеність відповідачем як суб`єктом владних повноважень факту вчинення позивачем правопорушення у сфері містобудування, а акт перевірки, протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності не містять конкретизованого  опису правопорушення у сфері містобудівної діяльності, є правильним висновок суду першої інстанції про протиправність постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності №7/1485 від 31.10.2019 р.
Також є обґрунтованим висновок суду першої про протиправність припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 31.10.2019 р.
Так, приписом про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, яким зобов`язано Департамент благоустрою та інфраструктури Дніпровської міської ради усунути зазначені порушення в термін до 31.11.2019 р.  
Враховуючи встановлені вище обставини щодо недоведеності фактів порушення позивачем вимог містобудівного законодавства в частині експлуатації та використання об`єкта, не прийнятого в експлуатацію, є правильним висновок суду першої інстанції про протиправність припису як розпорядчого документу відповідача.
Також суд погоджується з висновком суду першої інстанції стосовно невідповідності змісту припису вимогам, що законом висуваються до індивідуальних актів.
Відповідачем не   наведено у тексті припису опису порушення (порушень) законодавства у сфері містобудування, які вимагається від позивача усунути, а лише зазначено про «експлуатацію об`єкту: «Капітальний ремонт елементів деформаційних швів та опор зовнішнього освітлення автодорожнього мосту № 2 через р. Дніпро в м. Дніпро», Дніпропетровська область, м. Дніпро не прийнятого в експлуатацію, вчинені щодо об`єктів, то за класом наслідків (відповідальності) належать до об 'єктів з значними наслідками (ССЗ), що є порушенням ч. 8 ст. 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та п. 9 п. 12 Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 № 461.
Відповідач, зазначивши у приписі про необхідність «усунути порушення згідно чинного законодавства»,  не конкретизував, яких саме заходів має вжити позивач, не визначив способу усунення порушень і яких саме, що свідчить про нечіткість та невизначеність припису відповідача.
Оскільки можливість усунення виявлених порушень прямо залежить від чіткого визначення суб`єктом владних повноважень конкретного заходу (варіанта поведінки), яких слід вжити уповноваженій особі замовника для усунення порушень, а спонукання позивача самостійно визначити на підставі невизначених норм, яких саме заходів слід ужити для усунення виявлених порушень, може призвести до нового можливого порушення позивачем чинного законодавства, є вірним висновок суду першої інстанції,  що при винесенні припису відповідачем порушено вимоги закону в частині змісту припису як індивідуального акту, що свідчить про його протиправність.
Зважаючи на зазначене, суд також визнає обґрунтованим висновок суду першої інстанції про протиправність припису від 31.10.2019 р.
Доводи апелянта стосовно необґрунтованості  висновків суду першої інстанції про порушення під час призначення та проведенні позапланової перевірки вимог частини першої статті 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» в частині не зазначення переліку питань, які стали підставою для перевірки, оскільки  зазначена правова норма не поширюється на правовідносини щодо здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю, судом не розглядаються, адже ці доводи стосуються позовних вимог щодо правомірності дій відповідача щодо проведення перевірки дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті «Капітальний ремонт елементів деформаційних швів та опор зовнішнього освітлення автодорожнього мосту № 2 через р. Дніпро в м. Дніпро», за результатами якої  складено акт перевірки № 109 від 31.10.2019 р., в задоволенні яких судом першої інстанції відмовлено, а рішення в частині відмови у задоволенні позову не оскаржено в апеляційному порядку, тому не є предметом апеляційного перегляду.
З урахуванням викладеного суд дійшов висновку, що судом першої інстанції правильно встановлені обставини справи, судове рішення ухвалено з дотриманням норм матеріального та процесуального права, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, тому відсутні підстави для задоволення апеляційної скарги та скасування рішення.
Керуючись ст. ст. 6, 7, 8, 9,   242, 243,   308,   315,   316,   321,   322, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд   
ПОСТАНОВИВ:
Апеляційну скаргу Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 17.12.2020 р. в справі № 160/11647/19 залишити без задоволення.
Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 17.12.2020 р. в справі № 160/11647/19 за позовом  Департаменту благоустрою та інфраструктури Дніпровської міської ради  до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровської області про визнання дій протиправними, визнання протиправними та скасування припису та постанови залишити без змін.
Постанова  набирає законної сили з дати її прийняття 19.04.2021 р. та може бути оскаржена в касаційному порядку шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня  складення повного судового рішення.
          Повне судове рішення складено 20.04.2021 р.
   
             Суддя-доповідач                                                                      В.А. Шальєва 

                               суддя                                                                      С.В. Білак 

                               суддя                                                                      Н.А. Олефіренко