ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 травня 2021 р.	Справа № 520/13205/2020	
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
головуючого судді: Чалого І.С.,
суддів: Ральченка І.М. ,  Катунова В.В. ,
                                        за участю секретаря судового засідання Сузанського О.І.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю "Перехрестя Плюс" на ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 16.12.2020, головуючий суддя І інстанції: Севастьяненко К.О., м. Харків, повний текст складено 16.12.20 по справі № 520/13205/2020 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Перехрестя Плюс" до Головного управління Держгеокадастру у Харківській області,    третя особа:    Харківська міська рада про визнання протиправними дій та скасування витягу,
ВСТАНОВИВ:
Товариство з обмеженою відповідальністю "Перехрестя Плюс" (надалі - позивач, ТОВ "Перехрестя Плюс") звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом, в якому просить суд визнати протиправними дії Головного управління Держгеокадастру у Харківській області в особі Відділу у м. Харкові щодо застосування у витязі з технічної документації про нормативно-грошову оцінку земельної ділянки площею 0,8663 га, яка розташована за адресою: м. Харків, проспект Ювілейний, 26, кадастровий номер 6310137500:02:043:0065 № 1087/0/45-19 від 01.07.2019: локальних коефіцієнтів на місцезнаходження земельної ділянки у межах економіко-планувальної зони: - зони грунту з несучою спроможністю менше 1,0 кг/кв.см - 0,98235; зони забруднення атмосферного повітря - 0,97773; зони перевищення припустимого рівня шуму - 0,98258; сукупного коефіцієнту КмЗ - 1,07888; скасувати Витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки № 1087/0/45-19 від 01.07.19; судові витрати покласти на відповідача.
Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 16.12.2020 адміністративний позов ТОВ " Перехрестя плюс" до   Головного управління Держгеокадастру у Харківській області   третя особа: Харківська міська рада   про визнання протиправними дій та скасування витягу  залишено без розгляду.
Не погодившись з ухвалою суду першої інстанції, позивач подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, просить скасувати оскаржувану ухвалу та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.
В обґрунтування вимог апеляційної скарги вказав, що судом першої інстанції не враховано той факт, що Верховним Судом у постанові від 07.07.2020 зроблено висновки про невідповідність  оскаржуваного Витягу нормам чинного законодавства, в тому числі Порядку нормативної грошової оцінки земель населених пунктів, затвердженого наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України № 489 від 25.11.2016. Стверджує, що  саме Верховним Судом у постанові від 07.07.2020 зазначено про виявлені порушення, які містяться у Витязі, а тому строк на оскарження зазначеного Витягу починає свій перебіг саме з 07.07.2020, тобто з моменту ухвалення постанови Верховним Судом. Об`єктивна можливість у ТОВ "Перехрестя Плюс" дізнатися про невідповідність змісту оскаржуваного Витяг з`явилась саме при здійсненні відповідних висновків судом касаційної інстанції. Більше того, про протиправний зміст  Витягу    № 1087/0/45-19 ТОВ "Перехрестя Плюс" до моменту здійснення відповідних висновків судом касаційної інстанції не могло дізнатися, оскільки справедливо розраховувало на відповідність будь - якого витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки Рішенню Харківської міської ради 6 скликання "Про затвердження "Технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Харкова станом на 01.01.2013" від 03.07.2013                  № 1209/13 та Порядку нормативної грошової оцінки земель населених пунктів, затвердженого наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України № 489 від 25.   Також вказує, що протиправні дії відповідача щодо застосування у витязі з технічної документації про нормативно - грошову оцінку земельної ділянки  спірних локальних коефіцієнтів  та існування такого діючого Витягу   зі змістом, який суперечить нормам чинного законодавства, є триваючим  правопорушенням, а тому не має підстав відраховувати строк звернення до суду  від дати звернення Харківською міською радою із відповідним позовом про стягнення з ТОВ "Перехрестя плюс" безпідставно збережених коштів
У судове засідання суду апеляційної інстанції учасники справи не прибули, були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового засідання.
Від представника відповідача на  адресу суду засобами електронного зв`язку надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.
Дослідивши вказану заяву, колегія суддів зазначає таке.
Згідно з ч. 10 ст. 44 КАС України якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним цифровим підписом учасника справи (його представника).
З матеріалів справи встановлено, що 20  травня 2021 року на електронну адресу Другого апеляційного адміністративного суду надійшло клопотання від представника відповідача  про відкладення розгляду справи, яке не підписано електронно-цифровим підписом у встановленому законом порядку.  
Колегія суддів зауважує, що у відповідності до ч. 1ст. 5 Закону України "Про електронні документи та електронний документообіг" від 22 травня 2003 року № 851-IV  електронний документ - це документ, інформація в якому зафіксована у вигляді електронних даних, включаючи обов`язкові реквізити документа. Для ідентифікації автора електронного документа може використовуватися електронний підпис. Накладанням електронного підпису завершується створення електронного документа (ч. ч. 1 - 2ст. 6 зазначеного Закону).
За приписами ст. 7 вказаного Закону  оригіналом електронного документа вважається електронний примірник документа з обов`язковими реквізитами, у тому числі з електронним цифровим підписом автора.
Між тим, положеннями ч. 2 ст. 167 КАС України визначено, якщо заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої цієї статті і ці недоліки не дають можливості її розглянути, або якщо вона є очевидно безпідставною та необґрунтованою, суд повертає таку заяву (клопотання, заперечення) заявнику без розгляду.
Таким чином, оскільки заява не містить електронного цифрового підпису, тобто подана без додержання вимог ч. 1 ст. 167 КАС України, то остання не може бути розглянуто судом та підлягає поверненню заявнику без розгляду
Неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, відповідно до ст. 313 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) , не перешкоджає розгляду справи.
Відповідно до ч. 4 ст. 229 КАС України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача,  переглянувши справу за наявними у ній доказами та    перевіривши законність і обґрунтованість  рішення суду першої інстанції в межах  доводів та вимог апеляційної скарги, вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з огляду на таке.
Судом першої інстанції встановлено  та підтверджено в суді апеляційної інстанції, що   30.09.2020 ТОВ "Перехрестя Плюс"  звернулося до  суду з  позовом  про  визнання  протиправними дій Головного управління Держгеокадастру у Харківській області  та  скасування витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки № 1087/0/45-19 від 01.07.19 (надалі - Витяг).
Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 16.10.2020 відкрито спрощене провадження в даній адміністративній справі.
Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 01.12.2020 позовну заяву ТОВ "Перехрестя плюс" залишено без руху та надано позивачеві термін - п`ять календарних днів з дня отримання копії ухвали, для усунення недоліків позовної заяви шляхом надання до суду обґрунтовання причини пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду із вищевказаними позовними вимогами та  клопотанням про поновлення чи визнання поважними причин пропуску строків звернення до адміністративного суду.
На виконання ухвали суду від представника позивача надійшла заява  про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, в якій останній зазначив, що строк на оскарження витягу № 1087/0/45-19 не почав відраховуватись від дати звернення Харківською міською радою із відповідним позовом про стягнення з ТОВ "Перехрестя плюс" безпідставно збережених коштів.
Залишаючи позов без розгляду, суд першої інстанції виходив з того, що  позивач звернувся до суду з пропуском встановленого ч. 2 ст. 122 КАС України строку звернення до суду, при цьому не навів обставин, які об`єктивно перешкоджали зверненню до суду та не залежали від волі позивача та не надав достатніх та беззаперечних доказів поважності   пропуску строків звернення до суду.
Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції з огляду на таке.
Відповідно до ч.1 ст.122 КАС України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.
Відповідно до ч. 2 ст. 122 КАС України, для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
Тобто, за змістом зазначеної норми, законодавець виходить не тільки з факту безпосередньої обізнаності особи про факти порушення її прав, а й об`єктивної можливості цієї особи знати про ці факти.
День, коли особа дізналася про порушення свого права - це встановлений доказами день, коли позивач дізнався про рішення, дію чи бездіяльність, внаслідок якої відбулося порушення її прав, свобод чи інтересів.
Якщо цей день встановити точно неможливо, строк обчислюється з дня, коли особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав (свобод чи інтересів). При цьому "повинна" слід тлумачити як неможливість незнання, припущення про високу вірогідність дізнатися, а не обов`язок особи дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав, якщо: особа знала про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і не було перешкод для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені.
Згідно частини 3 статті 123 КАС України якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.
Водночас слід врахувати, що пропуск цього строку не є безумовною підставою для залишення адміністративного позову без розгляду, оскільки за наявності поважних причин його пропуску такий строк може бути поновлено судом за заявою особи, яка його подала.
Отже, наслідком пропущення процесуальних строків є залишення позовної заяви без розгляду. Виключенням з цього правила є факт визнання судом причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними.
За змістом статті 13 Закону України "Про оцінку земель" нормативна грошова оцінка  земельних ділянок проводиться у разі, серед іншого, визначення розміру земельного податку; визначення розміру орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності.
Згідно частини 2 статті 20 Закону України "Про оцінку земель" дані про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки оформляються як витяг з технічної документації з нормативної грошової оцінки земель.
З огляду на матеріали справи, рішенням Господарського суду Харківської області від 26.11.2019 стягнуто з ТОВ  "Перехрестя плюс"  на користь Харківської міської ради  безпідставно збережені кошти у розмірі орендної плати в сумі 7 357 430,52 грн.
Вказаним рішенням було встановлено, що розрахунок розміру безпідставно збережених ТОВ "Перехрестя плюс" коштів у розмірі орендної плати здійснювався Харківською міською радою на підставі витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки по АДРЕСА_1 (кадастровий номер 6310137500:02:043:0065) від 01.07.2019 № 1087/0/45-19, виданий Відділом у м. Харкові ГУ Держгеокадастру у Харківській області.
Також з тексту мотивувальної частини рішення вбачається, що при розгляді справи Господарським судом Харківської області було досліджено спірний Витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки за №1087/0/45-19 від 01.07.2019 виданий Головним управлінням Держгеокадастру у Харківській області, який доданий до матеріалів справи.
Отже, позивач достовірно знав про існування витягу з технічної документації про нормативно-грошову оцінку   земельної ділянки № 1087/0/45-19 від 01.07.19, проте до суду звернувся 30.09.2020, тобто з пропуском шестимісячного строку звернення до суду.
Посилання позивача в апеляційній скарзі на те, що про порушення своїх прав він дізнався після винесення Верховним Судом постанови від 07.07.2020 по справі № 922/3208/19, колегія суддів відхиляє, адже позивач був обізнаний про локальні коефіцієнти, які застосовані у спірному витязі з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки, ще під час розгляду в 2019 році Господарським судом Харківської області спору про стягнення на користь Харківської міської ради безпідставно збережених коштів у розмірі орендної плати в сумі 7 357 430,52 грн. Отже,  позивач міг порівняти значення цих локальних коефіцієнтів, що вказані у витязі з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки із значеннями локальних коефіцієнтів, що визначені у Порядку нормативної грошової оцінки земель населених пунктів, що був затверджений наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України за  № 489 від 25.11.2016 та, виявивши їх невідповідність, раніше звернутися до суду за захистом своїх прав. 
Окрім іншого, колегія суддів зауважує, що позивач довільним чином тлумачить висновки, викладені в мотивувальній частині  постанови Верховного Суду від 07.07.2020 по справі                     № 922/3208/19, адже у вказаній постанові не порушується питання невідповідності оскаржуваного Витягу нормам чинного законодавства, як стверджує позивач, а лише відхилено доводи заявника касаційної скарги (ТОВ " Перехрестя плюс") про те, що витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки від 01.07.2019 № 1087/0/45-19, виданого ГУ Держгеокадастру у Харківській області,  є недопустимим доказом. 
Отже, дату ухвалення постанови Верховного Суду від 07.07.2020 по справі   № 922/3208/19, якою направлено справу № 922/3208/19 про стягнення з ТОВ   "ПЕРЕХРЕСТЯ ПЛЮС"  на користь Харківської міської ради  безпідставно збережених коштів у розмірі орендної плати в сумі 7 357 430,52 грн на новий розгляд до суду першої інстанції, не можна вважати тією датою, коли позивач дізнався про порушення своїх прав. Навпаки, зі змісту вказаного судового рішення вбачається, що позивач, заявляючи в касаційній скарзі аргументи про необґрунтованість та невідповідність оскаржуваного Витягу нормам чинного законодавства, ще до моменту розгляду справи судом касаційної інстанції не погоджувався із діями  Головного управління Держгеокадастру у Харківській області в особі Відділу у м. Харкові щодо застосування у витязі з технічної документації про нормативно-грошову оцінку земельної ділянки  спірних розмірів локальних коефіцієнтів, але до суду із вимогами про оскарження таких дій та Витягу до цього часу не звертався. 
Колегія суддів констатує, що, серед іншого, непоінформованість позивача про порушення своїх прав через байдуже ставлення до них або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.
Щодо доводів скаржника про триваючий характер оскаржуваних дій, суд апеляційної інстанції їх відхиляє з огляду на таке.
Триваюче правопорушення - це проступок, пов`язаний з тривалим, неперервним невиконанням обов`язків, передбачених законом. Тобто, триваючі правопорушення характеризуються тим, що особа, яка вчинила якісь певні дії чи бездіяльність, перебуває надалі у стані безперервного продовження цих дій (бездіяльності). Ці дії безперервно порушують закон протягом якогось часу. Іноді такий стан продовжується значний час і увесь час винний безперервно вчиняє правопорушення у вигляді невиконання покладених на нього обов`язків. Триваюче правопорушення припиняється лише у випадку усунення стану за якого об`єктивно існує цей обов`язок, виконанням обов`язку відповідним суб`єктом або припиненням дії відповідної норми закону.
Суд апеляційної інстанції встановив, що позивач не оскаржує будь-який нормативний акт, яким визначені коефіцієнти функціонального призначення земельної ділянки та локальні коефіцієнти, а дії відповідача щодо їх застосування.
Колегія суддів зазначає, що оскаржувані дії не перебувають у стані безперервного продовження, що є характерною ознакою триваючого порушення, а вчиняються одноразово при виданні відповідного витягу.
Аналогічна правова позиція висловлена  Верховним Судом у постанові від 30 липня 2020 року у справі № 809/1568/17.
Суд апеляційної інстанції також звертає увагу на те, що дотримання строків звернення до адміністративного суду є однією з умов дисциплінування учасників публічно-правових відносин у випадку, якщо вони стали спірними. У випадку пропуску строку звернення до суду, підставами для визнання поважними причин такого пропуску є лише наявність обставин, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтверджені належними доказами.
Інститут строків у адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Строки звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини набувають ознак стабільності.
За такого правового регулювання та встановлених обставин, колегія суддів  погоджується з позицією суду першої інстанції про не наведення позивачем жодної поважної причини пропуску шестимісячного строку звернення до суду.
Практика Європейського суду з прав людини також свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав (справа "Стаббігс на інші проти Великобританії", справа "Девеер проти Бельгії").
Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях наполягає на тому, що процесуальні строки (строки позовної давності) є обов`язковими для дотримання. Правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані (рішення Європейського суду у справі "Перез де Рада Каванілес проти Іспанії" від 28.10.1998 року, заява № 28090/95, пункт 45). Реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.
Пунктом 8 частини першої статті 240 КАС України передбачено, що суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу.
З огляду на те, що провадження у цій справі вже було відкрито суд першої інстанцій правильно застосував до спірних правовідносин наслідки, встановлені частиною третьою статті 123 КАС України з наданням позивачу можливості надати заяву про поновлення строку звернення до суду після відкриття провадження у цій справі.
Доводи апеляційної скарги не містять належних та об`єктивно обумовлених міркувань, які б спростовували наведені висновки суду першої інстанції.
Згідно зі статтею 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Отже, колегія суддів, переглянувши справу, дійшла висновку, що суд першої інстанції постановив ухвалу відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права  з наданням оцінки всім аргументам учасників справи, правильно відхиливши доводи позивача про дотримання останнім строку звернення до суду.
Керуючись ст. ст. 242, 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд
ПОСТАНОВИВ:
          Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Перехрестя Плюс" залишити без задоволення.
          Ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 16.12.2020   по справі                    № 520/13205/2020 залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя 		І.С. Чалий	
Судді	   	І.М. Ральченко    В.В. Катунов   	
Повний текст постанови складено  31.05.2021.