ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 квітня 2021 року м. Харків

Справа № 638/2233/20
Провадження № 22-ц/818/1415/21

Харківський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:
Головуючого Кругової С.С.,
суддів Пилипчук Н.П., Тичкової О.Ю.,

секретаря: Каплоух Н.Б.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Харкові цивільну справу за позовом  ОСОБА_1 до приватного виконавця Харківського міського виконавчого округу Близнюкова Юрія Володимировича, Державного підприємства «СЕТАМ», ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_3 , приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Кимлик Наталія Іванівна, про визнання недійсними електронних торгів та скасування протоколу Державного підприємства «СЕТАМ», акту приватного виконавця про реалізацію майна боржника, свідоцтва про право власності від 27.02.2020 року, запису про державну реєстрацію права власності та за позовом третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги на предмет спору ОСОБА_4 до приватного виконавця Харківського міського виконавчого округу Близнюкова Юрія Володимировича, Державного підприємства «СЕТАМ», ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_3 , приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Кимлик Наталія Іванівна, про визнання недійсними електронних торгів та скасування протоколу Державного підприємства «СЕТАМ», акту приватного виконавця про реалізацію майна боржника, рішення державного реєстратора, визнання майна спільною сумісною власністю подружжя, визнання права власності,-

за апеляційною скаргою адвоката Андрійко Олени Володимирівни, яка діє в інтересах ОСОБА_4 на ухвалу Дзержинського районного суду м. Харкова від 4 грудня 2020 року, постановлену суддею Цвірюком Д.В.,-

в с т а н о в и в :

У провадженні Дзержинського районного суду перебуває справа за позовом ОСОБА_1 до приватного виконавця ХМВО Близнюкова Ю. В., організатора електронних торгів ДП «СЕТАМ», ОСОБА_2 , треті особи : ОСОБА_3 та Приватний нотаріус ХМНО Кимлик Н. І. про визнання недійсними електронних торгів та скасування акту приватного виконавця про реалізацію майна боржника та за позовом ОСОБА_4 до приватного виконавця Харківського міського виконавчого округу Близнюкова Ю. В., Державного підприємства «СЕТАМ», ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_3 , приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Кимлик Н. І., про визнання недійсними електронних торгів та скасування протоколу Державного підприємства «СЕТАМ», акту приватного виконавця про реалізацію майна боржника, рішення державного реєстратора, визнання майна спільною сумісною власністю подружжя, визнання права власності

02.12.2020 року ОСОБА_4 подано клопотання про забезпечення позову шляхом заборони ОСОБА_2 та будь-яким особам вчиняти будь-які дії з самовільного виселення ОСОБА_4 та будь-яких інших осіб зі спірної квартири, зобов`язання ОСОБА_2 та будь-яких інших осіб утримуватись від будь-яких дій, пов`язаних з відчуженням або передачею в оренду, користування будь-яким іншим особам із вказаною квартирою, зміни у цій квартирі замків та встановлення сигналізації до набуття чинності рішення у справі.

Заява мотивована тим, що вжиті ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 04.08.2020 року заходи виявилися недостатньо ефективними для захисту прав та законних інтересів ОСОБА_4 , оскільки ОСОБА_2 самовільно встановив сигналізацію, а також здійснив спробу замінити замки в квартирі, отже фактично виселив ОСОБА_4 та її доньку зі спірної квартири, яка є єдиним їх місцем проживання.

Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 4 грудня 2020 року у задоволенні заяви ОСОБА_4 про забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до приватного виконавця ХМВО Близнюкова Юрія Володимировича, ДП «СЕТАМ», ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_3 , приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Кимлик Наталія Іванівна, про визнання недійсними електронних торгів та скасування протоколу ДП «СЕТАМ», акту приватного виконавця про реалізацію майна боржника, свідоцтва про право власності від 27.02.2020 року, запису про державну реєстрацію права власності та за позовом третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги на предмет спору ОСОБА_4 до приватного виконавця ХМВО Близнюкова Юрія Володимировича, ДП «СЕТАМ», ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_3 , приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Кимлик Наталія Іванівна, про визнання недійсними електронних торгів та скасування протоколу ДП «СЕТАМ», акту приватного виконавця про реалізацію майна боржника, рішення державного реєстратора, визнання майна спільною сумісною власністю подружжя, визнання права власності - відмовлено.

Ухвала суду першої інстанції мотивована тим, щозаявником не надано суду належних підтверджуючих відомостей на обґрунтування доцільності вжиття заходів забезпечення позову саме в такий спосіб, який ним визначено у заяві. Судом не встановлено, що невжиття заходів забезпечення позову шляхом заборони ОСОБА_2 права володіння та користування нерухомим майном може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду.

В апеляційній скарзі адвокат Андрійко О. В., яка діє в інтересах ОСОБА_4 посилаючись на порушення норм процесуального права, просить скасувати ухвалу суду першої інстанції та постановити нову, якою задовольнити заяву про забезпечення позову у повному обсязі.

Апеляційна скарга мотивована тим, що судом не встановлено, що невжиття заходів забезпечення позову шляхом заборони права володіння та користування ОСОБА_2  нерухомим майном може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду. Суд першої інстанції в оскаржуваній ухвалі не надав оцінки доводам заявника та обставинам, які були підставою для звернення з заявою про забезпечення позову в редакції саме від 02.12.2020 року.Вжиті ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 04.08.2020 року заходи забезпечення позову виявилися недостатньо ефективними для захисту прав та законних інтересів ОСОБА_4 , за захистом яких вона звернулася до суду з позовом.Оскільки, 11.11.2020 року до квартири АДРЕСА_1 , у примусовому порядку, увійшли представники  ОСОБА_2 , встановили сигналізацію та намагалися замінити замки у вказаній квартирі, за фактом чого було складено відповідне звернення до правоохоронних органів. 30.11.2020 року представники  ОСОБА_2  змінили замки у вказаній квартирі АДРЕСА_1 , чим встановили перешкоду заявнику користуватися належним їй майном, яке залишилося у квартирі. У вищезазначеній квартирі залишилися грошові кошти, документи, побутова та електронно-обчислювальна техніка, а також меблі, які належать заявнику. ОСОБА_4  як співвласник вказаної квартири користується нею разом зі своєю донькою. Іншого житла вони з донькою не мають.Звертає увагу на існування об`єктивних обставин, які свідчать про те, що невжиття заходу забезпечення позову у вигляді заборони ОСОБА_2 вчиняти певні дій стосовно спірної квартири зводить нанівець ефективний захист та поновлення порушених прав та інтересів ОСОБА_4 , яка незаконно була позбавлена права власності на цю квартиру, та за захистом якого вона звернулася до суду, оскільки вона, внаслідок незаконних дій ОСОБА_2 вже позбавлена права володіння та користування квартирою.

ОСОБА_2  та приватний виконавець Близнюков Ю.В. надали відзиви на апеляційну скаргу в яких просять залишити апеляційну скаргу без задоволення, а ухвалу суду першої інстанції без змін.

Відзиви мотивовані тим, що ухвала суду першої інстанції постановлена з додержанням норм процесуального права, апеляційна скарга не містить доводів, які б були підставою для її скасування. 

В судове засідання учасники справи не з`явилися. ОСОБА_4 та її представник ОСОБА_5 були належним чином повідомлені про судове засідання призначене на 19 квітня 2021 року судовими повістками у вигляді SMS повідомлень, інші учасники справи були належним чином повідомлені про час та дату судового засіданнясудовими повістками, що підтверджується зворотніми повідомленнями про їх вручення.

Відповідно до ч.1 ст.223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Колегія суддів вважає за можливе розглянути справу за відсутності осіб, що не з`явилися та повідомлялися завчасно і належним чином про дату, час та місце розгляду справи.

Заслухавши доповідь судді, обговоривши доводи апеляційної скарги та дослідивши матеріали справи, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.

З виділених матеріалів справи вбачається, що у провадженні Дзержинського районного суду м. Харкова перебуває справа за позовом ОСОБА_1 до приватного виконавця ХМВО Близнюкова Ю. В., ДП «СЕТАМ», ОСОБА_2 , треті особи : ОСОБА_3 та приватний нотаріус ХМНО Кимлик Н. І. про визнання недійсними електронних торгів та скасування акту приватного виконавця про реалізацію майна боржника та за позовом ОСОБА_4 до приватного виконавця ХМВО Близнюкова Ю. В., ДП «СЕТАМ», ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_3 , приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Кимлик Н. І., про визнання недійсними електронних торгів та скасування протоколу ДП «СЕТАМ», акту приватного виконавця про реалізацію майна боржника, рішення державного реєстратора, визнання майна спільною сумісною власністю подружжя, визнання права власності.

Одночасно з позовом ОСОБА_4 адвокатом Андрійко О. В. було подано заяву про накладення арешту на квартиру АДРЕСА_1 до набрання рішення у справі законної сили та заборону відповідачу вчиняти будь-які дії з вказаною квартирою.

Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 04.08.2020 року заяву адвоката Андрійко О. В. про забезпечення позову задоволено. Накладено арешт на квартиру АДРЕСА_1 до набрання рішення у справі законної сили шляхом заборони відповідачу вчиняти дії щодо відчуження зазначеного нерухомого майна.

02.12.2020 року адвокат Андрійко О. В., яка діє в інтересах ОСОБА_4 подала клопотання про забезпечення позову шляхом заборони ОСОБА_2 та будь-яким особам вчиняти будь-які дії з самовільного виселення ОСОБА_4 та будь-яких інших осіб зі спірної квартири, зобов`язання ОСОБА_2 та будь-яких інших осіб утримуватись від будь-яких дій, пов`язаних з відчуженням або передачею в оренду, користування будь-яким іншим особам із вказаною квартирою, зміни у цій квартирі замків та встановлення сигналізації до набуття чинності рішення у справі.

Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 04.12.2020 року - у задоволенні вказаної заяви а двоката ОСОБА_5 , яка діє в інтересах ОСОБА_4 про забезпечення позову - відмовлено.

Одним з механізмів забезпечення ефективного юридичного захисту є передбачений національним законодавством України інститут вжиття заходів до забезпечення позову.

Метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій із боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Відповідно до частини другої статті 149 ЦПК України забезпечення позову допускається на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача.

Підставою забезпечення позову є обґрунтоване припущення про те, що невжиття певних заходів, передбачених ч. 1 ст. 150 ЦПК України, може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Забезпечення позову по суті - це обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних із ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника). Зазначені обмеження встановлює суд в ухвалі, вони діють до заміни судом виду забезпечення позову або скасування заходів забезпечення позову.

За змістом статті 151 ЦПК України заява про забезпечення позову повинна містить, зокрема, обґрунтування необхідності забезпечення позову.

Відповідно до частини третьої статті 152 ЦПК України види забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Важливими умовами для вжиття заходів забезпечення позову є наявність між сторонами дійсного спору та реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду у разі задоволення позову.

Адекватність заходу забезпечення позову, що застосовується судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається. Оцінка такої відповідності здійснюється судом, зокрема, з урахуванням співвідношення права (інтересу), про захист яких просить заявник, та інтересів сторін та інших учасників судового процесу.

Як убачається із матеріалів справи між сторонами дійсно виник спір, предметом заявленого ОСОБА_4 позову є нерухоме майно.

Враховуючи викладене, відсутні підстави вважати, що незастосування вказаних у заяві ОСОБА_4 заходів забезпечення позову може утруднити або взагалі унеможливити виконання рішення суду.

Відмовляючи у задоволенні заяви позивача, суд обґрунтовано виходив з того, що єдиною підставою для забезпечення позову відповідно до частини другої статті 149 ЦПК України є наявність обставин, що можуть істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або забезпечити ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав та інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду.

Указане відповідає роз`ясненням, наданим судам у пункті 4 постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 22 грудня 2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», відповідно до якого, розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише в разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до таких дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу.

У постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 15 липня 2020 року у справі № 909/835/18 зазначено, що «…повинен бути наявним зв`язок між конкретним заходом забезпечення позову і предметом позовної вимоги. Обранням належного, відповідно до предмета спору, заходу до забезпечення позову дотримується принцип співвіднесення виду заходу до забезпечення позову із заявленими позивачем вимогами, чим врешті досягаються: збалансованість інтересів сторін та інших учасників судового процесу під час вирішення спору, наслідок ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача без порушення або безпідставного обмеження при цьому прав та охоронюваних інтересів інших учасників провадження у справі або осіб, що не є учасниками цього судового процесу».

Зважаючи на викладене, суд першої інстанції дійшов правильного висновку про відсутність підстав для вжиття заходів забезпечення позову у запропонований позивачем спосіб, оскільки він є необґрунтованим видом забезпечення позову у справі з огляду на те, що матеріали справи не містять переконливих доказів того, що існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання рішення суду про задоволення позову ОСОБА_4 . При цьому заявлені заходи забезпечення позову не узгоджуються із заявленими позовними вимогами.

Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватись лише у разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до таких дій може привести до порушення прав і законних інтересів учасників процесу або інших осіб, зокрема нинішнього власника спірного нерухомого майна.

Обставин, які можуть ускладнити чи зробити неможливим виконання рішення суду в разі його задоволення заявником не наведено.

За таких обставин, колегія суддів дійшла висновку, що доводи апеляційної скарги є необґрунтованими, ухвала суду першої інстанції про відмову у задоволенні заяви про забезпечення позову у даній справі постановлена відповідно до вимог матеріального та процесуального законодавства і підстав для її скасування не вбачається.

Відповідно до статті 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись статтями 367 - 369, 374, 375, 381 - 384 ЦПК України, суд –

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу адвоката Андрійко Олени Володимирівни, яка діє в інтересах ОСОБА_4 – залишити без задоволення. 

Ухвалу Дзержинського районного суду міста Харкова від 4 грудня 2020 року – залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття. Касаційна скарга може бути подана протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту постанови безпосередньо до Верховного Суду в порядку ст.389 ЦПК України.

Головуючий                                                                 С.С. Кругова

Судді                                                                         Н.П. Пилипчук

                                                                       О.Ю. Тичкова

повний текст постанови
складено 20 квітня 2021 року