УХВАЛА

20 квітня 2021 року 
Київ
справа №260/1336/18
адміністративне провадження №К/9901/35402/19, К/9901/763/20

Верховний Суд у складі судді-доповідача Касаційного адміністративного суду Чиркіна С.М., провівши підготовчі дії до касаційного розгляду справи за позовом Комунального підприємства "Виробниче управління водопровідно-каналізаційного господарства міста Ужгорода" до Коритнянської сільської ради Ужгородського району Закарпатської області, треті особи: Державна служба геології та надр України, Прокуратура Закарпатської області, Закарпатська обласна державна адміністрація, Закарпатська обласна рада, ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , про визнання протиправним та скасування рішення ,
В С Т А Н О В И В :
21.02.2019 Комунальне підприємство «Виробниче управління водопровідно-каналізаційного господарства міста Ужгорода» (далі також позивач або КП «Водоканал м. Ужгорода») звернулось до Закарпатського окружного адміністративного суду з позовом до Коритнянської сільської ради Ужгородського району Закарпатської області (далі - відповідач або Коритнянська сільська рада), в якому просило визнати протиправним та скасувати рішення Коритнянської сільської ради Ужгородського району Закарпатської області від 30.08.2018 № 502 «Про затвердження генерального плану сільського населеного пункту села Коритняни Ужгородського району».
Рішенням Закарпатського окружного адміністративного суду від 11.06.2019 позовні вимоги задоволено.
Визнано протиправним та скасовано рішення 21 сесії 7 скликання Коритнянської сільської ради від 30.08.2018 № 502 «Про затвердження генерального плану сільського населеного пункту села Коритняни, Ужгородського району».
Постановою Восьмого апеляційного адміністративного суду від 26.11.2019 апеляційну скаргу Коритнянської сільської ради Ужгородського району Закарпатської області задоволено, рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 11.06.2019 у справі №260/1336/18 - скасовано та ухвалене нове про відмову в задоволені позовних вимог.
На адресу Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду 19.12.19 та 02.01.2020 надійшли касаційні скарги позивача та Прокуратури Львівської області, які просять скасувати постанову Восьмого апеляційного адміністративного суду від 26.11.2019 та залишити в силі рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 11.06.2019.
Ухвалами Верховного Суду від 27.12.2019 та від 13.01.2020 відкриті касаційні провадження за зазначеними касаційними скаргами.
03.02.2020 надійшли пояснення від Закарпатської обласної державної адміністрації та відзив на касаційні скарги від третіх осіб ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , які просять постанову суду апеляційної інстанції скасувати та залишити в силі рішення суду першої інстанції.
07.02.2020 від відповідача надійшов відзив на касаційну скаргу, в якому просить  відмовити позивачу в задоволені касаційної скарги.
В порядку статті 31 КАС України за результатами повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями визначений новий склад суду.
За змістом пунктів 2, 3, 5 частини першої статті 340 КАС України суддя-доповідач в порядку підготовки справи до касаційного розгляду вирішує письмово заявлені клопотання учасників справи, вирішує питання про можливість попереднього розгляду справи або письмового провадження за наявними у справі матеріалами у суді касаційної інстанції, вирішує інші питання, необхідні для касаційного розгляду справи.
Скаржниками заявлені клопотання про розгляд справи за участі уповноважених представників
Згідно з імперативними вимогами стаття 341 КАС України суд касаційної інстанції у касаційному порядку: переглядає судові рішення в межах доводів та вимог касаційної скарги; на підставі встановлених фактичних обставин справи лише перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права. Також суд касаційної інстанції не має права встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені у рішенні або постанові суду чи відхилені ним; вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу; надавати перевагу одних доказів над іншими; збирати чи приймати до розгляду нові докази або додатково перевіряти докази; приймати та розглядати вимоги, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції; допускати зміну предмета або підстав позову.
Згідно з ухвалою про відкриття провадження у цій справі сторонам була надана можливість повною мірою скористатися своїми процесуальними правами; іншим учасникам справи подати (заперечення) відзив на касаційну скаргу; учасникам справи повідомити суд про обставин, що мають значення для правильного вирішення справи, а також подати інші свої міркування та заперечення відповідно до частини четвертої статті 340 КАС України.
Касаційний суд враховує практику Європейського суду з прав людини, який неодноразово висловлювався з приводу відсутності публічних слухань у судах касаційної інстанції. Зокрема, "публічний характер провадження у судових органах, згаданих у пункті 1 статті 6 [Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод], захищає учасників справи від здійснення правосуддя таємно, поза контролем громадськості та є також одним із засобів збереження довіри до судів вищих і нижчих ланок (пункт 25 рішення від 8 грудня 1983 року у справі "Axen v. Germany", № 8273/78).
Проте публічний розгляд справи може бути виправданим не у кожному випадку, зокрема, і у суді касаційної інстанції. Так, у вказаній справі зазначена гарантія була забезпечена у судах першої й апеляційної інстанцій, а тому Європейський суд з прав людини не визнав порушенням пункту 1 статті 6 Конвенції відсутність публічного розгляду у Федеральному суді Німеччини, який, як і Верховний Суд в Україні, вирішував винятково питання права.
Крім того, Європейський суд з прав людини визнав явно необґрунтованим і тому неприйнятним звернення у справі "Varela Assalino contre le Portugal" (пункт 28, № 64336/01) щодо гарантій публічного судового розгляду. У цій справі заявник просив розглянути його справу в судовому засіданні, однак характер спору не вимагав проведення публічного розгляду. Фактичні обставини справи вже були встановлені, а скарги стосувалися питань права. Європейський суд вказав на те, що відмову у проведенні публічного розгляду не можна вважати необґрунтованою, оскільки під час провадження у справі не виникло ніяких питань, які не можна було вирішити шляхом дослідження письмових доказів. 
У випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, то розгляд письмових заяв, на думку Європейського суду, є доцільнішим, ніж усні слухання; розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім.
Верховним Судом створено учасникам процесу у цій справі належні умови для ознайомлення з рухом справи шляхом надсилання процесуальних документів, в яких такий рух описаний. Крім того, кожен з учасників справи має право безпосередньо знайомитися з її матеріалами, зокрема з аргументами іншої сторони, та реагувати на ці аргументи відповідно до вимог КАС України.
Бажання сторони у справі викласти під час публічних слухань свої аргументи, які висловлені нею в касаційній скарзі або у відзиві на касаційну скаргу не зумовлюють необхідності призначення до розгляду справи з викликом її учасників.
Враховуючи вищевикладене, а також беручи до уваги відсутність клопотань від усіх учасників справи про розгляд справи за їх участю, справа може бути розглянута в порядку письмового провадження за наявними у ній матеріалами.
Керуючись статтями 340, 345 КАС України, суд 

У Х В А Л И В :
Підготовчі дії по справі закінчити.          
Призначити розгляд цієї справи в порядку письмового провадження за наявними матеріалами без повідомлення та виклику учасників справи колегією у складі трьох суддів з 22 квітня 2021 року в приміщенні Касаційного адміністративного суду за адресою: м. Київ, вул. Московська, 8, корпус 5.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач:                                                                      С. М. Чиркін