ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД      
вул. Шолуденка, буд. 1, літера А, м. Київ, 04116, (044) 230-06-58 inbox@anec.court.gov.ua 
ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"24" травня 2021 р.                          Справа№ 911/1843/20
Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів: 
головуючого:           Корсака В.А.
суддів:            Гаврилюка  О.М. 
          Євсікова О.О. 
 
за участю секретаря судового засідання: Костяк В.Д.
за участю представника(-ів): згідно протоколу судового засідання від                     24.05.2021,
розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали апеляційної скарги Заступника керівника Київської обласної прокуратури 
на рішення Господарського суду Київської області від 15.01.2021, повний текст складено 19.02.2021
у справі №911/1843/20 (суддя Мальована Л.Я.)
за    позовом   Заступника керівника Броварської місцевої прокуратури Київської області в інтересах територіальної громади села Літки Броварського району Київської області
до 1. Літківської сільської ради Броварського району Київської області
2.   Товариства з обмеженою відповідальністю "Торговий дім "Тарот"
про    визнання недійсним рішення і договору та про витребування майна,

В С Т А Н О В И В:

Короткий зміст позовних вимог.

Заступник керівника Броварської місцевої прокуратури Київської області (надалі - прокурор) звернувся до суду з позовом в інтересах територіальної громади села Літки Броварського району Київської області про:
- визнання недійсним рішення Літківської сільської ради від 22.08.2019                        № 1584-ХХХVI-VII;
- визнання недійсним договору купівлі-продажу об'єкта комунальної власності;
- договору про внесення змін та доповнень до попереднього договору;
- витребування з чужого незаконного володіння ТОВ "Торгівельний дім "Тарот" на користь територіальної громади Літківської сільської ради бази відпочинку "Деснянські зорі", що розташована за адресою вул. Чоповська, 47 с. Літки, Броварського району Київської області.

Позов мотивовано тим, що відповідач - 1 не дотримався визначеного                                         ЗУ "Про приватизацію державного та комунального майна" порядку здійснення приватизації майна, в зв'язку з чим рішення Літківської сільської ради № 1584-ХХVI-VII "Про приватизацію шляхом викупу орендованого нерухомого майна - бази відпочинку "Деснянські зорі" та договір купівлі-продажу об'єкта комунальної власності, що підлягає продажу шляхом викупу № 3065 від 11.10.2019 підлягають визнанню недійсними.

Короткий зміст рішення місцевого господарського суду та мотиви його прийняття.

Рішенням Господарського суду Київської області від 15.01.2021 у задоволенні позову відмовлено повністю.
Суд дійшов висновку про відсутність правових підстав для визнання недійсним рішення Літківської сільської ради № 1584-ХХVI-VII "Про приватизацію шляхом викупу орендованого нерухомого майна - бази відпочинку "Деснянські зорі" та договору купівлі-продажу об'єкта комунальної власності, що підлягає продажу шляхом викупу № 3065 від 11.10.2019, оскільки встановив, що твердження прокурора про невідповідність оспорюваного акту органу місцевого самоврядування вимогам чинного законодавства, що регулює порядок здійснення приватизації, є необґрунтованими та недоведеними. 
Короткий зміст вимог апеляційної скарги та узагальнення її доводів.
Не погодившись з прийнятим рішенням, Заступник керівника Київської обласної прокуратури звернувся з апеляційною скаргою, в якій просить рішення Господарського суду Київської області від 15.01.2021 у справі №911/1843/20 скасувати та прийняти нове рішення про задоволення позову в повному обсязі. 
В прохальній частині апеляційної скарги викладено клопотання про поновлення пропущеного процесуального строку на апеляційне оскарження рішення суду. 

В обґрунтування вимог апеляційної скарги  скаржник посилається  на те, що судом першої інстанції неповно досліджено обставини справи,  неправильно застосовано норми матеріального та процесуального права.
Прокурор наполягає на неправильному застосуванні ст.ст. 10, 11, 18  Закону України "Про приватизацію державного і комунального майна", оскільки вважає, що орендарем не виконано всіх умов, передбачених ч. 2 ст. 18 цього Закону, так як серед приватизаційних документів на спірний об'єкт нерухомості відсутній висновок будівельної експертизи, який не відповідає на питання щодо складу, характеру, обсягу невід'ємних поліпшень, здійснених відповідачем. Отже, позивач стверджує, що вартість невід'ємних поліпшень, визначена суб'єктом оціночної діяльності незаконно.
Дії суду апеляційної інстанції щодо розгляду апеляційної  скарги по суті.
Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 25.03.2021 апеляційну скаргу передано на розгляд колегії суддів у складі:                    Корсак В.А. - головуючий суддя, судді Євсіков О.О.,   Гаврилюк О.М.
Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 29.03.2021 поновлено Заступнику керівника Київської обласної пропущений строк на подання апеляційної скарги на рішення Господарського суду Київської області від 15.01.2021 у справі №911/1843/20. Відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Заступника керівника Київської обласної прокуратури на рішення Господарського суду Київської області від 15.01.2021 у справі №911/1843/20. Закінчено проведення підготовчих дій. Повідомлено учасників справи про призначення апеляційної скарги до розгляду на 24.05.2021 о 13:45 год.  Роз`яснено учасникам справи право подати до суду апеляційної інстанції відзив на апеляційну скаргу в письмовій формі до 28.04.2021. Встановлено учасникам справи строк для подачі всіх заяв та клопотань, пояснень, доповнень в письмовій формі до 28.04.2021. Доведено до відома учасників справи, що явка їх представників в судове засідання є необов`язковою. 
Узагальнені доводи та заперечення інших учасників справи. 
Відповідач-2 у відзиві зазначає, що оскаржене рішення суду першої інстанції є законним та обґрунтованим, прийнятим з додержанням вимог матеріального та процесуального права, підстави для його зміни чи скасування відсутні. 

Відповідач-1 у відзиві просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, а оскаржене судове рішення - без змін. 

Явка представників сторін.
В судове засідання від 24.05.2021 з'явилися представники усіх учасників справи. 

Межі розгляду справи судом апеляційної інстанції.
Згідно із ст. 269 ГПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об'єктивно не залежали від нього. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов'язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права. У суді апеляційної інстанції не приймаються і не розглядаються позовні вимоги та підстави позову, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції.

Статтею 129 Конституції України   та ч. 1 ст. 74 ГПК України    визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Суд, беручи до уваги межі перегляду справи в апеляційній інстанції, обговоривши доводи апеляційної скарги, заслухавши пояснення присутніх учасників справи, проаналізувавши на підставі фактичних обставин справи застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права при прийнятті оскаржуваного судового рішення, дійшов висновку апеляційну скаргу залишити без задоволення, оскаржене рішення у даній справі залишити без змін, виходячи з наступного. 

Обставини справи, встановлені судом першої інстанції та перевірені судом апеляційної інстанції.
09 жовтня 2014 року між Літківською сільською радою Броварського району Київської області та Товариством з обмеженою відповідальністю "Торгівельний дім "Тарот" укладено договір оренди майна, що належить до комунальної власності територіальної громади села Літки Броварського району Київської області, посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Новохатньою Н.С. за реєстровим № 3303.

Відповідно до підпункту 1.1. пункту 1 договору оренди, орендодавець передав, а орендар прийняв в строкове платне користування комунальне майно: базу відпочинку у складі будівель, визначених правовстановлюючим документом, що знаходиться за адресою: Київська обл., Броварський район, с. Літки, вул. Чоповського 47. 

Відповідно до п. 2.3 договору передача майна в оренду здійснюється вартістю 594 400,00 грн, визначеною у звіті про оцінку майна, виданого фізичною особою-підприємцем Аджиєвим Т.М. 30 червня 2014 року, копія Висновку з якого є додатком до цього Договору.  Згідно довідки, виданої орендодавцем 03 жовтня 2014 року за №961 балансова вартість орендованого майна становить 427 093,00 грн. 

Cуб'єктом оціночної діяльності у вищевказаному звіті зазначено, що технічний стан будівель та споруд визнаний, як незадовільний, тобто їх подальше використання за своїм функціональним призначенням неможливе без проведення ремонту. 

Абзацом 4 частини третьої статті 23 Закону України "Про оренду державного та комунального майна" (в редакції від 10.09.2014, чинній на дату укладення договору та надання дозволу на проведення капітального ремонту) передбачалося, що орендар має право за погодженням з орендодавцем, якщо інше не передбачено договором оренди, за рахунок власних коштів здійснювати реконструкцію, технічне переоснащення, поліпшення орендованого майна.

Згідно з підпунктом 2.6 Договору оренди у разі, якщо вартість здійснених Орендарем невід'ємних поліпшень (реконструкції) орендованого Майна за згодою Орендодавця, становить 25% (двадцять п'ять відсотків) і більше його балансової вартості, Орендар має право викупу цього Майна, виключно за відповідним рішенням Орендодавця.

ТОВ "Торгівельний дім "Тарот" звернулося із заявою про надання дозволу на проведення капітального ремонту будівель і споруд бази відпочинку "Деснянські зорі". 

28.01.2015 рішенням Виконавчого комітету Літківської сільської ради Броварського району Київської області № 5, ТОВ "Торгівельний дім "Тарот" надано дозвіл на проведення капітального ремонту будівель і споруд бази відпочинку "Деснянські зорі". 

03.02.2015 між ТОВ "Торгівельний дім "Тарот" та ТОВ "Центрбуд" укладено договір № 03-2015/1 про виконання робіт по капітальному ремонту будівель і споруд бази відпочинку "Деснянські зорі", що знаходиться за адресою: Київська область, Броварський район, с. Літки,  вул. Чоповського, 47.

27.07.2015 ТОВ "Торгівельний дім "Тарот" подано до Літківської сільської ради Броварського району Київської області заяву про виконання робіт по ремонту та поліпшенню об'єктів майнового комплексу бази відпочинку "Деснянські зорі" з проханням прийняти виконані роботи згідно дефектного акту, зведеного кошторису, локального кошторису.

Проведення ремонту, поліпшення будівель, споруд та території бази відпочинку "Деснянські зорі" підтверджується Актом №1 приймання виконаних робіт від 14.09.2015 та Довідкою про вартість виконаних будівельних робіт від 14.09.2015.

29.07.2015 на засіданні Виконавчого комітету Літківської сільської ради Броварського району Київської області №89 в результаті розгляду вищевказаної заяви та доданих до неї матеріалів, вирішено для прийняття остаточного рішення щодо виконаних робіт з ремонту та поліпшення будівель та споруд на території бази відпочинку "Деснянські зорі" звернутися до Державної експертної установи для проведення експертизи кошторисної документації.

На виконання вищевказаного рішення, 06.08.2015 між ТОВ "Торгівельний дім "Тарот" та Державним підприємством "Спеціалізована державна експерта організація - Центральна служба Української державної будівельної експертизи" укладено Договір № 00-1178-15/КД, предметом якого було проведення експертизи кошторисної документації проекту будівництва "Ремонт, поліпшення будівель, споруд на території бази відпочинку "Деснянські зорі" по вул. Чоповського, 47,                       с. Літки, Броварського району".

За результатом проведення експертизи складено Експертний звіт щодо розгляду кошторисної документації на "Ремонт, поліпшення будівель, споруд та території бази відпочинку "Деснянські зорі" по вул. Чоповського, 47, с. Літки Броварського району", відповідно якого встановлено, що загальна кошторисна вартість, передбачена наданою документацією, в поточних цінах станом на 03 червня 2015 року складає - 546 301 грн. 00 коп. у тому числі: будівельні роботи - 444 926 грн. 00 коп., інші витрати - 101 375 грн. 00 коп.

30.09.2015 рішенням виконавчого комітету Літківської сільської ради Броварського району №123 затверджено експертний звіт щодо розгляду кошторисної документації на "Ремонт, поліпшення будівель, споруд та території бази відпочинку "Деснянські зорі" по вул. Чоповського, 47, с. Літки Броварського району та прийнято в експлуатацію виконані роботи щодо поліпшення майнового комплексу - бази відпочинку "Деснянські зорі" на загальну суму 546 301 (п'ятсот сорок шість тисяч триста одна гривня).

За результатом розгляду заяви ТОВ "Торгівельний дім "Тарот" та доданих до неї документів, рішенням Літківської сільської ради від 01.06.2018 №1121-XXIV-VII "Про включення до переліку об'єктів, що підлягають приватизації шляхом викупу на 2018 рік" базу відпочинку "Деснянські зорі" включено до переліку об'єктів комунальної власності територіальної громади с. Літки Броварського району Київської області, що підлягають приватизації шляхом викупу на 2018 рік.

Відповідачі стверджують, що проект згаданого рішення було опубліковано на офіційному сайті Літківської сільської ради. 

Проте, у зв'язку з тривалою процедурою вибору суб'єкта оціночної діяльності для проведення незалежної оцінки бази відпочинку «Деснянські зорі», процедура викупу не була завершена у 2018 році.

В подальшому, 24.04.2019 рішенням Літківської сільської ради Броварського району Київської області від №1435-ХХХШ-УІІ затверджено звіт №18971/18 про проведення оцінки бази відпочинку "Деснянські зорі", відповідно до якої станом на 28.02.2019 ринкова вартість майна становить 1 574 990,00 грн, питома вага комунальної частки - 1 053 290,00 грн, питома вага частки орендаря - 521 700,00 (33,12 %).

За результатом розгляду повторної заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «Торгівельний дім «ТАРОТ» щодо включення до переліку об'єктів, що підлягають приватизації шляхом викупу на 2019 рік орендованого нерухомого майна, а саме: бази відпочинку «Деснянські зорі», Літківською сільською радою було прийнято рішення від 22.08.2019 № 1584-XXXVI-VII «Про приватизацію шляхом викупу орендованого нерухомого майна: Бази відпочинку «Деснянські зорі». 

Відповідно до цього рішення Літківська сільська рада вирішила затвердити перелік об'єктів комунальної власності територіальної громади с. Літки Броварського району київської області, що підлягають приватизації шляхом викупу на 2019 рік, приватизацію яких  розпочато у 2018 році до якого увійшла база відпочинку «Деснянські зорі». (п.1 рішення) 

Відповідно до пункту 2 цього рішення вирішено приватизувати шляхом викупу нерухоме майно комунальної власності: базу відпочинку «Деснянські зорі» Товариством з обмеженою відповідальністю «Торгівельний дім «ТАРОТ», як орендарем, яким за згодою орендодавця здійснено невід'ємні поліпшення, вартість яких становить більше 25% балансової вартості орендованого майна. 

На підставі вказаного рішення, 11.10.2019 між Літківською сільською радою та ТОВ "Торгівельний дім "ТАРОТ" укладено договір купівлі-продажу об'єкта комунальної власності, що підлягає продажу шляхом викупу за №3065. До вказаного договору 18.11.2019 внесено зміни та доповнення, що викладені в додатковому договорі за №3409 від 18.11.2019.

Відповідно до Акту прийому - передачі від 18.11.2019                                        ТОВ "Торгівельний дім "Тарот" передано наступне майно 41 дачний будиночок, клуб, будинок охорони, сарай, газосклад, вбиральня та літній душ.

Прокурор, звертаючись із даним позовом до суду, зазначає, що вказане рішення про приватизацію майна та укладений, на підставі цього рішення договір купівлі-продажу майна, прийнято в порушення вимог чинного законодавства, та підлягає визнанню недійсним.

Зокрема, прокурор посилається на те, що перелік об'єктів, що підлягають приватизації шляхом викупу, зокрема, база відпочинку "Дснянські зорі" попередньо, до прийняття рішення про приватизацію вказаного майна не затверджувався та не оприлюднювався, що є порушенням вимог ст. 11 Закону України "Про приватизацію державного і комунального майна", а також суперечить принципу відкритості та прозорості.

Літківською сільською радою не дотримано вимоги ч. 2 ст. 18 Закону України " Про приватизацію державного та комунального майна" під час прийняття рішення №1584- XXXVI-VII "Про приватизацію шляхом викупу орендованого нерухомого майна - бази відпочинку "Деснянські зорі", а тому останнє підлягає визнанню недійсним, як таке, що прийнято всупереч вимог закону та інтересів територіальної громади. Крім того, договір купівлі-продажу об'єкта комунальної власності, що підлягає продажу шляхом викупу за №3065 від 11.10.2019, як і договір про внесення змін та доповнень до попереднього договору від 18.11.2019, укладені на виконання незаконного рішення підлягають визнанню недійсними, а майно - витребуванню на користь територіальної громади села Літки Броварського району Київської області.

Щодо звернення прокурора із даним позовом до суду, прокурор зазначив, що територіальна громада с. Літки, як власник спірного майна, делегує сільській раді повноваження щодо здійснення права власності від її імені, в інтересах, виключно у спосіб та у межах повноважень, передбачених законом. Тобто воля територіальної громади як власника, може виражатися лише в таких діях органу місцевого самоврядування, які відповідають вимогам законодавства та інтересам територіальної громади.

Таким чином, розпорядження Літківською сільською радою спірними комунальним майном всупереч законодавства з підстав, наведених у позовній заяві, не може вважатись вираженням волі територіальної громади с. Літки. 

Територіальна громада с. Літки не зареєстрована, як юридична особа, у зв'язку з чим позбавлена права на самостійне звернення до суду за захистом порушених прав внаслідок прийняття Літківською сільською радою незаконних рішень щодо приватизації комунального майна, прокурор вправі звернутися до суду з даним позовом саме в інтересах держави в особі територіальної громади, яка є дійсним власником комунального майна.

Мотиви та джерела права, з яких виходить суд апеляційної інстанції при прийнятті постанови.
З огляду на встановлені обставини спірні правовідносини сторін виникли з приводу завершення процедури приватизації майна комунальної власності шляхом викупу.

У апеляційній скарзі прокурор наголосив, що до спірних правовідносин підлягають застосуванню положення Закону України "Про приватизацію державного і комунального майна", яким згідно п.2 розділу V Прикінцеві та Перехідні положення визначено, що приватизація (продаж) об'єктів, щодо яких рішення про приватизацію було прийнято до набрання чинності цим Законом, здійснюється та завершується відповідно до вимог цього Закону, оскільки оскаржене рішення ради ухвалено 22.08.2019 та договір купівлі-продажу укладено 11.10.2019, тобто під час дії означеного Закону, який набув чинності 07.03.2018.  

Посилаючись на вказане, прокурор наполягає на невірному застосуванні ст.ст. 10, 11, 18  Закону України "Про приватизацію державного і комунального майна", оскільки вважає, що орендарем не виконано всіх умов, передбачених ч. 2 ст. 18 цього Закону, так як серед приватизаційних документів на спірний об'єкт нерухомості відсутній висновок будівельної експертизи, що вказує на не підтвердження товариством фактичного здійснення будівельних робіт, складу поліпшень та їх характеру, у тому числі невід'ємний характер вказаних поліпшень і відповідно передчасність та відсутність у органу приватизації компетенції здійснити відчуження спірного нерухомого майна з використанням такого способу приватизації як викуп майна орендарем. 

Надаючи оцінку спірним правовідносинам колегія суддів вважає необхідним зазначити про наступне. 

Закон України "Про приватизацію державного і комунального майна", на який прокурор посилається, як на єдиний нормативно-правовий акт, яким врегульовано питання приватизації, в тому числі, шляхом викупу, набрав чинності 07 березня 2018 року.

Відтак, проведення підготовки об`єкта малої приватизації до продажу та укладення договору купівлі-продажу спірного майна мали бути здійснені у порядку та строки до набрання чинності Законом України «Про приватизацію державного і комунального майна»    (чинного до 07.03.2018).

Станом на дату подання Товариством з обмеженою відповідальністю "Торгівельний дім "Тарот" заяви про включення бази відпочинку "Деснянські зорі" до переліку об'єктів, що підлягають приватизації шляхом викупу, процедура приватизації була врегульована Законом України "Про приватизацію невеликих державних підприємств (малу приватизацію)" (чинного до 07.03.2018), відповідно до статті 3 якого приватизація об'єктів малої приватизації здійснювалася шляхом, зокрема, викупу. 

Відповідно до ч. 3 ст. 7 ЗУ "Про приватизацію невеликих державних підприємств (малу приватизацію)" включення об'єктів малої приватизації до переліків, зазначених у частині першій цієї статті, здійснюється з ініціативи, зокрема, покупця.

Згідно з вимогами ст. 10 ЗУ "Про приватизацію невеликих державних підприємств (малу приватизацію)" відповідний орган приватизації публікує в інформаційному бюлетені та місцевій пресі, інших друкованих виданнях, визначених органами приватизації, перелік об'єктів, що підлягають приватизації шляхом викупу, який містить назву об'єкта приватизації та його місцезнаходження.

Зазначений перелік публікується не пізніш як за 15 днів з дня прийняття рішення про затвердження переліку об'єктів, що підлягають приватизації шляхом викупу.

Як встановлено судом, та не спростовано сторонами, публікація була здійснена Літківською сільською радою на офіційному сайті http://litky.rada.org.ua/ у розділі "Проекти рішень".

Частиною 3 ст. 11 ЗУ "Про приватизацію невеликих державних підприємств (малу приватизацію)" передбачалося, що порядок викупу об'єкта встановлюється Фондом державного майна України.

Відповідно до підпункту 1.9. Порядку продажу об'єктів малої приватизації шляхом викупу, на аукціоні (у тому числі за методом зниження ціни, без оголошення ціни), за конкурсом з відкритістю пропонування ціни за принципом аукціону, затвердженого наказом Фонду державного майна України 02.04.2012 № 439, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 14 травня 2012 року за № 753/21066 (далі - Порядок № 439) заяви про включення до переліку об'єктів, що підлягають приватизації та заяви про приватизацію подаються до державних органів приватизації у письмовому вигляді за місцезнаходженням об'єкта, що підлягає приватизації, відповідно до Порядку подання та розгляду заяви про включення до переліку об'єктів, що підлягають приватизації, та заяви про приватизацію щодо об'єктів державної власності груп А, Д та Ж, затвердженого наказом Фонду державного майна України від 17 квітня 1998 року №772, зареєстрованого у Міністерстві юстиції України 26 червня 1998 року за № 400/2840 (у редакції наказу Фонду державного майна України від 02 квітня 2012 року № 437) (далі - Порядок № 772).

На виконання вимог Порядку №772 ТОВ "Торгівельний дім "Тарот" було подано заяву до Літківської сільської ради про включення бази відпочинку "Деснянські зорі", що розташована за адресою: с. Літки,  вул. Чоповського, 47 до переліку об'єктів, що підлягають приватизації шляхом викупу за формою, встановленою Додатком 1 до Порядку №772 разом з документами, передбаченими цим Порядком.

Згідно з пп. 2.8. Порядку №772, якщо заявник подав заяву про включення до переліку об'єктів, що підлягають приватизації шляхом викупу, а орган приватизації включив цей об'єкт до відповідного переліку об'єктів, що підлягають приватизації шляхом викупу, то заява про приватизацію цим покупцем не подається. 

Отже, частина процедури приватизації спірного майна відповідачем-2 здійснена відповідно до Закону України «Про приватизацію невеликих державних підприємств (малу приватизацію)». Однак, як вбачається із фактичних обставин справи у строки встановлені цим законом така процедура завершена не була. 
В подальшому у законодавстві відбулися зміни, зокрема 07 березня 2018 року набрав чинності Закон України «Про приватизацію державного і комунального майна».
Згідно з пунктом 2 розділу V  Прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про приватизацію державного і комунального майна»  приватизація (продаж) об`єктів, щодо яких рішення про приватизацію було прийнято до набрання чинності цим Законом, здійснюється та завершується відповідно до вимог цього Закону.
Законом встановлено винятки, крім об`єктів, за якими: - дата проведення аукціону, конкурсу, викупу, продажу пакетів акцій (часток, паїв) господарських товариств, зазначена в опублікованому інформаційному повідомленні про продаж державного або комунального майна, припадає на день після набрання чинності цим Законом; - після завершення процедури продажу відбувається оформлення договору купівлі-продажу; - на момент прийняття рішення про їх приватизацію належали до об`єктів групи Г згідно з класифікацією об`єктів приватизації, встановленою Законом України «Про приватизацію державного майна», та щодо яких є дійсною оцінка, або Кабінетом Міністрів України визначено радника для надання послуг з підготовки до приватизації та продажу об`єктів приватизації за результатами проведення конкурсу.
Суд зазначає, що у даній справі відсутні винятки, передбачені у пункті 2 розділу V  Прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про приватизацію державного і комунального майна».
При цьому також необхідно зазначити, що вказаний Закон не нівелює чинність здійснених дій щодо приватизації відповідно до Закону України «Про приватизацію невеликих державних підприємств (малу приватизацію)»   шляхом його викупу та не припиняє розпочату процедуру викупу спірного майна, а зумовлює обов`язок органу приватизації, яким в даному випадку виступає Літківська сільська рада, завершити відповідну процедуру у порядку визначеному  Законом України «Про приватизацію державного і комунального майна».
Як було зазначено вище, за результатом розгляду заяви  ТОВ "Торгівельний дім "Тарот" та доданих до неї документів, рішенням Літківської сільської ради від 01 червня 2018 року №1121-XXIV-VII "Про включення до переліку об'єктів, що підлягають приватизації шляхом викупу на 2018 рік" базу відпочинку "Деснянські зорі" включено до переліку об'єктів комунальної власності територіальної громади с. Літки Броварського району Київської області, що підлягають приватизації шляхом викупу на 2018 рік.

Проект згаданого рішення було опубліковано на офіційному сайті Літківської сільської ради. 

Проте, у зв'язку з тривалою процедурою вибору суб'єкта оціночної діяльності для проведення незалежної оцінки бази відпочинку «Деснянські зорі», процедура викупу не була завершена у 2018 році.

Процедура приватизації нерухомого майна має бути завершена відповідно до вимоги Закону України "Про приватизацію державного і комунального майна". 

За результатом розгляду повторної заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «Торгівельний дім «ТАРОТ» щодо включення до переліку об'єктів, що підлягають приватизації шляхом викупу на 2019 рік орендованого нерухомого майна, а саме: бази відпочинку «Деснянські зорі», Літківською сільською радою було прийнято рішення від 22.08.2019 № 1584-XXXVI-VII про затвердження переліку об'єктів комунальної власності територіальної громади с. Літки Броварського району Київської області, що підлягають приватизації шляхом викупу на 2019 рік, приватизацію яких розпочато у 2018 році, до якого увійшла база відпочинку «Деснянські зорі», а також про приватизацію шляхом викупу нерухомого майна комунальної власності: бази відпочинку «Деснянські зорі».

Аргументи позивача про те, що перелік об'єктів, що підлягають приватизації шляхом  викупу, а саме бази відпочинку «Деснянські зорі» не було оприлюднено, що є порушенням вимог ст. 11 Закону України «Про приватизацію державного і комунального майна», який набрав чинності  07.03.2018 не відповідає  дійсності, оскільки на офіційному сайті Літківської сільської ради Броварського району 12 червня 2019 року за посиланням http://litky.rada.org.ua/proekti-rishen-14-27-39-l9-02-2018/опубліковано рішення «Про приватизацію шляхом викупу орендованого нерухомого майна бази у «Деснянські зорі», пунктом першим якого і затверджено єдиний об'єкт, який підлягав приватизації шляхом викупу у 2019 році.

З приводу тверджень прокурора про те, що Літківською сільською радою не дотримано вимоги ч. 2 ст. 18 Закону України " Про приватизацію державного та комунального майна" під час прийняття рішення від 22.08.2019 №1584-XXXVI-VII, а тому останнє підлягає визнанню недійсним як таке, що прийнято всупереч вимог закону та інтересів територіальної громади, суд зазначає наступне.
Частинами 1-3 статті 18 Закону України "Про приватизацію державного і комунального майна"  визначено, що приватизація об'єктів державної або комунальної власності, переданих в оренду, здійснюється шляхом продажу на аукціоні або шляхом викупу, якщо виконуються умови, передбачені частиною другою цієї статті.
Орендар одержує право на викуп орендованого майна (будівлі, споруди, нежитлового приміщення) за ціною, визначеною за результатами його незалежної оцінки, якщо виконується кожна з таких умов: орендарем здійснено поліпшення орендованого майна, які неможливо відокремити від відповідного об'єкта без заподіяння йому шкоди, в розмірі не менш як 25 відсотків ринкової вартості майна, визначеної суб'єктом оціночної діяльності для цілей оренди майна; орендар отримав письмову згоду орендодавця на здійснення невід'ємних поліпшень, які надають йому право на приватизацію майна шляхом викупу; невід'ємні поліпшення виконані в межах трирічного строку з дати визначення ринкової вартості майна для цілей укладання договору оренди або для цілей продовження договору оренди; здійснення і склад невід'ємних поліпшень, у тому числі невід'ємний характер поліпшень, підтверджені висновком будівельної експертизи, а вартість невід'ємних поліпшень, підтверджених висновком будівельної експертизи, визначена суб'єктом оціночної діяльності; орендар належно виконує умови договору оренди, відсутня заборгованість з орендної плати; договір оренди є чинним на момент приватизації.
Надання згоди орендодавця на здійснення невід'ємних поліпшень здійснюється в порядку, визначеному Фондом державного майна України або місцевою радою. 
Частинами 3, 4 статті 18 Закону України "Про приватизацію державного і комунального майна" визначено, орендар, який виконав умови, передбачені частиною другою цієї статті, має право на приватизацію об'єкта шляхом викупу. У разі якщо органами приватизації прийнято рішення про приватизацію на аукціоні з умовами щодо компенсації орендарю невід'ємних поліпшень, вартість таких поліпшень компенсується покупцем. Ціна продажу об'єкта приватизації зменшується на суму компенсації невід'ємних поліпшень. Якщо покупцем об'єкта приватизації стає орендар, вартість невід'ємних поліпшень зараховується йому під час остаточного розрахунку за об'єкт приватизації. Договір оренди зберігає чинність для нового власника приватизованого майна, а в разі якщо покупцем переданого в оренду об'єкта державного майна є орендар, дія відповідного договору припиняється з дня, за яким об'єкт оренди переходить у його власність.
Отже, з аналізу наведених положень вбачається, що лише орендар який виконав усі без винятку умови, передбачені ч.2 ст. 18 Закону, має право на приватизацію орендованого майна шляхом його викупу. 
Щодо дотримання сторонами вимог ч. 2 ст. 18 Закону України "Про приватизацію державного та комунального майна". 

Згідно з умовами п.11.1 договору, цей договір діє з 09.10.2014 по 09.09.2024. 

Відповідно до листа Літківської сільської ради № 593 від 31.10.2019, станом на 22.08.2019 заборгованість зі сплати орендної плати за договором оренди майна у ТОВ "Торгівельний дім "Тарот" відсутня, що підтверджується наданими виписками по рахунку Літківської сільської ради.

Щодо вартості майна, то підпунктом 2.3 Договору оренди встановлено, що згідно довідки, виданої Орендодавцем 03 жовтня 2014 року за №961 балансова вартість орендованого Майна становить 427 093,00 грн (чотириста двадцять сім тисяч дев'яносто три гривні 00 копійок).

Відповідно до звіту про оцінку майна, виконаною фізичною особою- підприємцем Аджиєвим Т.М., ринкова вартість будівель та споруд бази відпочинку "Деснянські зорі", що розташована за адресою: Київська область, Броварський район, село Літки, вул. Чоповського, 47, станом на 30 червня 2014 року становить (з ПДВ): 594 400 (п'ятсот дев'яносто чотири тисячі чотириста) гривень, 00 коп. Суб'єктом оціночної діяльності у вищевказаному звіті зазначено, що технічний стан будівель та споруд визнаний, як незадовільний, тобто їх подальше використання за своїм функціональним призначенням неможливе без проведення ремонту та модернізації.

Разом з тим, на виконання вимог ч. 2 ст. 18 Закону України "Про приватизацію державного та комунального майна", вартість невід'ємних поліпшень підтверджується висновком про ринкову вартість майна, що міститься у звіті №18971/18 про проведення оцінки бази відпочинку "Деснянські зорі", станом на 28.02.2019.

Рішенням Літківської сільської ради № 1435-XXXIII-VII від 24 квітня 2019 року затверджено звіт №18971/18 про оцінку бази відпочинку "Деснянські зорі", відповідно до якого ринкова вартість об'єкта оцінки - бази відпочинку "Деснянські зорі" складає 1 574 990 (один мільйон п'ятсот сімдесят чотири тисячі дев'ятсот дев'яносто гривень) 00 коп., питома вага комунальної частки - 1 053 290 (один мільйон п'ятдесят три тисячі двісті дев'яносто гривень) 00 коп., питома вага частки орендаря - 521 700 (п'ятсот двадцять одна тисяча сімсот гривень) 00 коп., у якому ідентифіковані поліпшення нерухомого майна.

Так, прокурор наполягає, що рішення Літківської сільської ради №1584- XXXVI-VII "Про приватизацію шляхом викупу орендованого нерухомого майна - бази відпочинку "Деснянські зорі" прийнято на підставі висновку про ринкову вартість майна, що міститься у звіті №18971/18 про проведення оцінки бази відпочинку "Деснянські зорі", який не відповідає на питання щодо складу, характеру, обсягу невід'ємних поліпшень, здійснених відповідачем. Відтак, на думку позивача, всупереч вимог ч. 2 ст. 18 Закону України "Про приватизацію державного та комунального майна", будівельної експертизи, що мала б підтвердити здійснення і склад та невід'ємний характер вказаних поліпшень не проведено, а тому і вартість невід'ємних поліпшень, визначена суб'єктом оціночної діяльності незаконно.

Відповідачі заперечуючи аргументи прокурора, зазначають, що звітом ідентифіковані поліпшення нерухомого майна. 

Крім того, звернули увагу, що відповідно до п.п. 2.1. Порядку оцінки орендованого нерухомого майна, що містить невід'ємні поліпшення, здійснені за час його оренди, під час приватизації, затвердженого наказом Фонду державного майна України 27.02.2004 року № 377, зареєстрованим у Міністерстві юстиції України 18.03.2004 за № 343/8942 (далі - Порядок № 377) ідентифікацією поліпшень орендованого нерухомого майна є встановлення суб'єктом оціночної діяльності - суб'єктом господарювання факту відповідності підтверджувальних документів, наданих орендарем, про здійснені ним заходи, спрямовані на покращення фізичного (технічного) стану орендованого нерухомого майна та (або) його споживчих якостей, наявним поліпшенням, які неможливо відокремити від відповідного об'єкта без завдання йому шкоди і які здійснені за рахунок коштів орендаря та за згодою орендодавця. Ідентифікуються поліпшення, що здійснені протягом строку дії договору оренди та наявні на дату оцінки. 

У звіті №18971/18 про оцінку бази відпочинку "Деснянські зорі" зазначено, що у результаті натурного обстеження об'єкта візуальним способом, розрахунків, аналізу актів виконаних будівельних робіт, зроблено висновок про виконані роботи: обсяги робіт, зазначені в актах, відповідають фактично виконаним роботам.
Судом досліджено, що зі змісту у звіту №18971/18 вбачається, що оцінка об'єкта проводилась у відповідності до Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», Національного стандарту №1 «Загальні положення оцінки майна і майнових прав», затверджених КМУ №1440 від 10.09.2003, Національного стандарту №2 «Оцінка нерухомого майна», затвердженого Постановою КМУ №1142 від 28.10.2004. 

          Звіт №18971/18 містить характеристики об'єкта оцінки (розділ 6), ідентифікацію поліпшень орендованого нерухомого майна (розділ 7), визначення ринкової вартості майна без врахування поліпшень (розділ 11), визначення ринкової вартості майна з поліпшеннями  (розділ 12). 

Отже, аргументи позивача про відсутність доказів, які свідчать про здійсненні відповідачем-2 невід'ємні поліпшення, а також відсутність у звіті №18971/18 відомостей щодо складу, характеру, обсягу невід'ємних поліпшень, здійснених відповідачем-2, не заслуговують на увагу та спростовуються змістом звіту. 

Поряд з цим, суд також відхиляє доводи позивача про те, що за доходним підходом розрахунку вартості об'єкта оцінки ринкова вартість спірного майна з поліпшеннями установлена у звіті №18971/18 в розмірі 2 527 590,00 грн, що ставить під сумнів визначену оцінювачем дійсну ринкову вартість майна (1574990,00 грн). Суд зазначає, що прокурор, посилаючись на занижену вартість спірного майна, жодними належними доказами не доводить, яка на його думку, є дійсна вартість цього майна, що додатково свідчить про недоведеність та необґрунтованість його тверджень. 

Підсумовуючи викладене, скаржником не надано доказів, що на момент прийняття відповідачем-1 рішення від 22.08.2019 № 1584-ХХХVI-VII у відповідача-2  було відсутнє, передбачене законодавчими актами, право на викуп такого майна.

Зважаючи на обставини справи, судом апеляційної інстанції встановлено відсутність порушення органами місцевого самоврядування умов та порядку приватизації, а також відсутність наявності протиправної поведінки самого покупця, який дотримався законодавчо встановлених підстав для приватизації майна шляхом викупу у зв`язку із здійсненням ним поліпшень майна, яке неможливо відокремити від відповідного об`єкта без завдання йому шкоди, уклав із органом місцевого самоврядування угоду про викуп. 

Звідси, суд також відхиляє доводи прокурора про те, що дії відповідачів призвели не тільки до можливих економічних збитків (недотримання територіальною громадою коштів від відкритого продажу майна конкурентним способом), а позбавили інших зацікавлених фізичних та юридичних осіб можливості придбати комунальне майно на відкритому конкурсі, створили для них і орендаря несправедливі умови конкуренції на ринку продажу комунального майна. При цьому орендар, відповідно, отримав непередбачені законом привілеї викупити майно неконкурентним способом, а Літківська сільська рада, розпорядившись таким чином майном, діяла всупереч суспільним інтересам, поставивши в нерівні умови орендаря, який лише декілька місяців орендував комунальне майно і не здійснив його невід`ємних поліпшень, і інших потенційних покупців комунального майна, фактично протиправно позбавивши останніх права на участь у приватизації.

Проект рішення про приватизацію шляхом викупу орендованого нерухомого майна бази відпочинку "Деснянські зорі" був завчасно, у встановлені нормативно-правовими актами строки опублікований на офіційному сайті Літківської сільської ради, саме рішення приймалося колегіально на засіданні ради після відповідної публікації порядку денного на зазначеному сайті, що свідчить про те, що як депутати Літківської сільської ради, так і мешканці територіальної громади, були обізнані про можливе прийняття такого рішення, але, враховуючи його прийняття, заперечень не надходило.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини сторонами судового розгляду є позивач і відповідач, які мають рівні права, включаючи право на юридичну допомогу. Підтримка прокуратурою однієї зі сторін може бути виправдана за певних умов, наприклад, з метою захисту вразливих осіб, які вважаються не здатними захистити свої інтереси самостійно, або в разі, якщо правопорушення зачіпає велику кількість людей, або якщо вимагають захисту реальні державні інтереси або майно (KOROLEV v. RUSSIA (no. 2), № 5447/03, § 33, ЄСПА, від 01 квітня 2010 року; MENCHINSKAYA v. RUSSIA, № 42454/02, § 35, ЄСПЛ, від 15 січня 2009 року).

Відповідно до частини першої статті 73 Господарського процесуального кодексу України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Частиною першою статті 74 ГПК України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

За встановлених обставин справи, прокурор жодним чином не довів у чому саме полягає порушення процедури приватизації майна, оскільки його доводи щодо відсутності доказів, які свідчать про здійсненні відповідачем-2 невід'ємні поліпшення спростовуються наявним у справі звітом №18971/18, інших доказів на підтвердження таких доводів позивач  не надав.

У цьому випадку за встановленого факту дотримання законодавчих процедур, позбавлення такої особи (відповідача-2) майна суперечитиме принципам, встановленим статтею 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка гарантує захист права на мирне володіння майном особи, яка законним шляхом, добросовісно набула майно у власність, і для оцінки додержання «справедливого балансу» в питаннях позбавлення майна мають значення обставини, за якими майно було набуте у власність".

Таким чином, оскільки судом не встановлено будь-яких порушень при прийнятті відповідачем-1 рішення від 22.08.2019 № 1584-ХХХVI-VII, підстави визнання його недійсним відсутні. У зв'язку з чим, інші позовні вимоги, які є похідними, також задоволенню не підлягають. А відтак, суд першої інстанції дійшов правомірного висновку про відмову у задоволенні позовних вимог.
Серед іншого, суд апеляційної інстанції вважає необхідним також зазначити про наступне. 
Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті (абзаци перший і другий частини третьої статті 23 Закону України «Про прокуратуру»).
Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу (абзаци перший, другий і третій частини четвертої статті 23 Закону України «Про прокуратуру»).
Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній заяві (заяві) самостійно визначає, в чому полягає порушення інтересів держави, та обґрунтовує необхідність їх захисту, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 174 цього Кодексу.У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому випадку прокурор набуває статусу позивача. 
У позовній заяві прокурор стверджує, що у результаті прийняття рішення про приватизацію шляхом викупу бази відпочинку "Деснянські зорі" інтереси територіальної громади порушено органом місцевого самоврядування, який діяв всупереч її інтересам та вимогам чинного законодавства, а передача у приватну власність бази відпочинку "Деснянські зорі" істотно суперечить інтересам держави та територіальної громади.

Також прокурор зазначив, що територіальна громада с. Літки, як власник спірного майна, делегує сільській раді повноваження щодо здійснення права власності від її імені, в інтересах, виключно у спосіб та у межах повноважень, передбачених законом. Тобто воля територіальної громади як власника, може виражатися лише в таких діях органу місцевого самоврядування, які відповідають вимогам законодавства та інтересам територіальної громади.

Таким чином, розпорядження Літківською сільською радою спірними комунальним майном всупереч законодавства з підстав, наведених у позовній заяві, на думку прокурора, не може вважатись вираженням волі територіальної громади с. Літки. Територіальна громада с. Літки не зареєстрована, як юридична особа, у зв'язку з чим позбавлена права на самостійне звернення до суду за захистом порушених прав внаслідок прийняття Літківською сільською радою незаконних рішень щодо приватизації комунального майна, прокурор вправі звернутися до суду з даним позовом саме в інтересах держави в особі територіальної громади, яка є дійсним власником комунального майна.
Отже, колегія суддів зазначає, що в позові прокурор посилаючись  на статтю 23 Закону України «Про прокуратуру», вказав, що звертається в                               інтересах територіальної громади. У апеляційній скарзі наполягає, що не зазначив позивачем відповідний орган місцевого самоврядування - 
Літківську сільську раду, оскільки саме незаконне рішення сільської ради є предметом оскарження, у зв'язку із чим цей орган визначено відповідачем у справі.  
Однак, суд звертає увагу, що відповідно до частини першої статті 10 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" сільські, селищні, міські ради є органами місцевого самоврядування, що представляють відповідні територіальні громади та здійснюють від їх імені та в їх інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України, цим та іншими законами.

Відповідно до частин п'ятої - сьомої статті 60 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" органи місцевого самоврядування від імені та в інтересах територіальних громад відповідно до закону здійснюють правомочності щодо володіння, користування та розпорядження об'єктами права комунальної власності, в тому числі виконують усі майнові операції, можуть передавати об'єкти права комунальної власності у постійне або тимчасове користування юридичним та фізичним особам, укладати договори в рамках державно-приватного партнерства, у тому числі концесійні договори, здавати їх в оренду, продавати і купувати, використовувати як заставу, вирішувати питання їхнього відчуження, визначати в угодах та договорах умови використання та фінансування об'єктів, що приватизуються та передаються у користування і оренду.

Доцільність, порядок та умови відчуження об'єктів права комунальної власності визначаються відповідною радою. Доходи від відчуження об'єктів права комунальної власності зараховуються до відповідних місцевих бюджетів і спрямовуються на фінансування заходів, передбачених бюджетами розвитку.

Майнові операції, які здійснюються органами місцевого самоврядування та об'єктами права комунальної власності, не повинні ослаблювати економічних основ місцевого самоврядування, зменшувати обсяг та погіршувати умови надання послуг населенню.
Отже, прокурор помилково зазначив про відсутність органу, який здійснює свої повноваження у спірних правовідносинах, оскільки в даному випадку таким органом є орган місцевого самоврядування, а саме Літківська сільська рада. 
За змістом позовних вимог прокурор посилається на те, що здійснює представництво інтересів держави, в той же час, особою в інтересах якої заявлено позов зазначено територіальну громаду.  На думку колегії суддів у даному випадку прокурор неправильно визначив правовий статус особи в інтересах якої подано позов. Однак, враховуючи, що за змістом позову він посилається на те, що захищає інтереси держави, то дана обставина не є підставою для залишення позову без розгляду, а спір підлягав вирішенню по суті. 
Колегія суддів апеляційного господарського суду вважає інші посилання скаржника, викладені ним в апеляційній скарзі такими, що не можуть бути підставою для скасування прийнятого у справі рішення, наведені доводи скаржника не спростовують висновків суду першої інстанції та зводяться до переоцінки доказів та встановлених судом обставин.
Саме лише прагнення скаржника ще раз розглянути та оцінити ті самі обставини справи і докази в ній не є достатньою підставою для скасування оскаржуваного судового рішення.
Суд апеляційної інстанції зазначає, що в рішенні ЄСПЛ "Кузнєцов та інші проти Росії" від 11.01.2007 р., аналізуючи право особи на справедливий розгляд її справи відповідно до статті 6 Конвенції, зазначено, що обов`язок національних судів щодо викладу мотивів своїх рішень полягає не тільки у зазначенні підстав, на яких такі рішення ґрунтуються, але й у демонстрації справедливого та однакового підходу до заслуховування сторін.
Проаналізувавши текст оскаржуваного рішення, колегія суддів дійшла висновку про вмотивованість судового рішення, враховуючи, що доводи та аргументи сторін були почуті, судом зазначено з достатньою ясністю підстави, на яких ґрунтується його рішення, що відповідає практиці Європейського суду з прав людини (рішення у справах "Хаджинастасиу проти Греції", "Кузнєцов та інші проти Російської Федерації"). 
ЄСПЛ у рішенні в справі "Серявін та інші проти України" зазначав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод  зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення. ЄСПЛ зазначив, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод  зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довід (рішення ЄСПЛ у справі "Трофимчук проти України").
З огляду на викладене, колегія суддів апеляційного суду вважає, що суд першої інстанції належно виконав свій обов`язок щодо мотивації прийнятого ним рішення у даній справі та дійшов правильного висновку про відмову у позові. 
Висновки суду апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги.
Нормою ст. 276 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Враховуючи вищевикладене в сукупності, доводи апеляційного оскарження є необґрунтованими, підстав для зміни чи скасування оскарженого рішення у даній справі колегія суддів не вбачає.

Таким чином, суд апеляційної інстанції дійшов висновку про залишення апеляційної скарги без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.

Судові витрати.

Розподіл судових витрат здійснюється у відповідності до ст. 129 ГПК України та, у зв'язку із відмовою у задоволенні апеляційної скарги, покладаються на  скаржника. 

         Керуючись Главою 1 Розділу IV Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд, -

                                       ПОСТАНОВИВ:
1.  Апеляційну скаргу залишити без задоволення. 
2. Рішення Господарського суду Київської області від 15.01.2021 у справі №911/1843/20 залишити без змін.           
3. Матеріали справи повернути до господарського суду першої інстанції. 

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття і може бути  оскаржена до Верховного Суду у порядку та строк, передбачений ст.ст. 287-289 Господарського процесуального кодексу України.

          Повний текст судового рішення складено та підписано - 10.06.2021.

Головуючий суддя                                                            В.А. Корсак 

Судді                                                                                О.М. Гаврилюк
                                                                                О.О. Євсіков