УХВАЛА
 
28 травня 2021 року
м. Київ
 
справа № 212/9107/19
провадження № 61-8886ск21
 
Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду Бурлакова С. Ю. (суддя-доповідач), Коротуна В. М., 
Червинської М. Є.,
 
розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Жовтневого районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 28 вересня 
2020 року та постанову Дніпровського апеляційного суду від 06 квітня 2021 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Криворізька теплоцентраль» про стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу,
 
ВСТАНОВИВ:
 
У жовтні 2019 року ОСОБА_1 звернулася до Жовтневого районного суду 
м. Кривого Рогу Дніпропетровської області з позовом до АТ «Криворізька теплоцентраль», в якому з урахуванням уточнень, просила стягнути з останнього на її користь середній заробіток за час вимушеного прогулу з дати звільнення 
до ухвалення рішення у справі, з урахуванням індексу інфляції та надбавки 
за безперервний стаж роботи, в сумі 2 556 461,13 грн.
 
Рішенням Жовтневого районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 28 вересня 2020 року позов задоволено частково. Стягнуто 
з АТ «Криворізька теплоцентраль» на користь ОСОБА_1 середній заробіток 
за час вимушеного прогулу з 22 червня 2017 року по 28 вересня 2020 року 
у розмірі 2 164 096,77 грн. У решті позову відмовлено. Вирішено питання про розподіл судових витрат.
 
Додатковим рішенням Жовтневого районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 21 жовтня 2020 року доповнено другий абзац резолютивної частини реченням наступного змісту: «Розмір середньої заробітної плати за час вимушеного прогулу стягнутого на користь ОСОБА_1 визначено без утримання податків та обов`язкових платежів, стягнення і сплата яких покладається на АТ «Криворізька теплоцентраль», як податкового агента.
 
Постановою Дніпровського апеляційного суду від 06 квітня 2021 року рішення 
та додаткове рішення суду першої інстанції в частині стягнення з АТ «Криворізька теплоцентраль» на користь ОСОБА_1 середнього заробітку 
за час вимушеного прогулу за період з 22 червня 2017 року по 28 вересня 
2020 року у сумі 2 164 096,00 грн скасовано і прийнято в цій частині нову постанову про часткове задоволення позову. Стягнуто з АТ «Криворізька теплоцентраль» на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу за період з 23 червня 2017 року по 08 червня 2019 року у сумі 
913 846,50 грн без утримання податку та інших обов`язкових платежів. У решті рішення залишено без змін. Вирішено питання про розподіл судових витрат.
 
27 травня 2021 року ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_1 , подав 
до Верховного Суду касаційну скаргу на рішення Жовтневого районного суду 
м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 28 вересня 2020 року та постанову Дніпровського апеляційного суду від 06 квітня 2021 року. Повний текст постанови апеляційного суду складено 12 квітня 2021 року.
 
Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу справ між суддями 
від 27 травня 2021 року для розгляду справи визначено суддю-доповідача Бурлакова С. Ю.
 
Нормами статті 390 ЦПК України передбачено, що касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
 
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
 
Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку 
на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.
 
Строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску 
з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині третій статті 394 цього Кодексу.
 
Відповідно до частини 1 статті 127 ЦПК України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними.
 
Вказану касаційну скаргу подано з пропуском строку на касаційне оскарження судових рішень, і ОСОБА_1 заявлено клопотання про поновлення цього строку, з посиланням на те, що повний текст постанови апеляційного суду отримано 29 квітня 2021 року, що підтверджується розпискою про отримання судового рішення на копії заяви про його видачу.
 
Таким чином, Верховний Суд приходить до висновку про необхідність задоволення клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження судових рішень.
 
Також, до касаційної скарги додано клопотання ОСОБА_1 про відстрочення сплати судового збору до ухвалення судового рішення в справі.
 
Згідно з частиною 1 статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше 
як до ухвалення судового рішення у справі.
 
Відповідно до частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за наявності таких умов: 
1)       якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача-фізичної особи за попередній календарний період, або
2)       якщо позивачами у справі є військовослужбовці; батьки, які мають дитину віком до 14 років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до 14 років або дитину-інваліда; члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; особи, які діють в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визначені судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, або
3)        якщо предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. 
 
Ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою становить 1% ціни позову але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (підпункт перший пункту першого частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір»», в редакції, чинній станом на дату подання заяви у даній справі).
 
Розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01 січня 
2019 року становить 1 921,00 грн.
 
Згідно зі статтею 4 Закону України «Про судовий збір» за подання касаційної скарги справляється судовий збір, який відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої цієї статті становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюваної суми.
 
Отже, за подання касаційної скарги на рішення Жовтневого районного суду 
м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 28 вересня 2020 року 
та постанову Дніпровського апеляційного суду від 06 квітня 2021 рокупідлягає сплаті 19 210,00 судового збору.
 
В обґрунтування вказаного вище клопотання ОСОБА_1 посилається 
на статтю 8 Закону України «Про судовий збір», та зазначає, що у даній справі предметом позову є захист її трудових прав.
 
Таким чином, Верховний Суд приходить до висновку про задоволення клопотання ОСОБА_1 та відстрочення сплати судового збору до ухвалення судового рішення у справі.
 
Касаційна скарга подана з дотриманням вимог статті 392 ЦПК України.
 
Відповідно до частини першої статті 394 ЦПК України одержавши касаційну скаргу, оформлену відповідно до вимог статті 392 ЦПК України цього Кодексу, колегія суддів у складі трьох суддів вирішує питання про відкриття касаційного провадження (відмову у відкритті касаційного провадження).
 
В касаційній скарзі  ОСОБА_1 вказує на неправильне застосування судами попередніх інстанцій норм матеріального права та порушення норм процесуального права, і як на підставу для відкриття касаційного провадження посилається на те, що судами застосовано норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного в постановах Верховного Суду від 03 жовтня 2018 року у справі 
№ 186/1743/15-ц, від 23 червня 2020 року у справі № 802/1184/16-а, 
від 22 травня 2019 року у справі № 572/2429/15-ц, від 20 червня 2018 року 
у справі № 826/808/16, від 28 листопада 2018 року у справі № 817/1169/16, 
від 26 червня 2019 року у справі № 813, 5855/15, від 04 березня 2020 року 
у справі № 0440/6017/18, від 06 липня 2018 року у справі № 823/254/16. Також, підставою оскарження судових рішень, вказує, що справу розглянуто у порядку спрощеного позовного провадження, що підлягала розгляду за правилами загального позовного провадження (пункт 2 частини третьої статті 411 ЦПК України).
 
На підставі викладеного Верховний Суд дійшов висновку про наявність підстав для відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 
на рішення Жовтневого районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 28 вересня 2020 року та постанову Дніпровського апеляційного суду від 06 квітня 2021 року.
 
Керуючись статтями 389, 390, 394, 395 ЦПК України, 
 
УХВАЛИВ:
 
Поновити ОСОБА_1 строк на касаційне оскарження рішення Жовтневого районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області 
від 28 вересня 2020 року та постанови Дніпровського апеляційного суду 
від 06 квітня 2021 року.
 
Відстрочити ОСОБА_1 сплату судового збору до ухвалення судового рішення у справі.
 
Відкрити касаційне провадження за касаційною скаргою  ОСОБА_1 на рішення Жовтневого районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 28 вересня 2020 року та постанову Дніпровського апеляційного суду від 06 квітня 2021 року.
 
Витребувати з Жовтневого районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області цивільну справу № 212/9107/19 за позовом  ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Криворізька теплоцентраль» про стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу.
 
Надіслати учасникам справи копії касаційної скарги та доданих до неї документів, роз`яснити їм право подати відзив на касаційну скаргу, який 
за формою і змістом має відповідати вимогам статті 395 ЦПК України у строк, що не перевищує десяти днів з дня отримання копії вказаної ухвали, але 
не пізніше 27 червня 2021 року.
 
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і оскарженню не підлягає.

Судді                                                                                                С. Ю. Бурлаков
 
                                                                                                           В. М. Коротун
 
                                                                                                          М. Є. Червинська