ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 червня 2021 року	 	Справа № 380/1266/21 пров. № А/857/9611/21	
 Восьмий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
судді-доповідача – Качмара В.Я.,
суддів – Большакової О.О., Затолочного В.С.,
при секретарі судового засідання – Хомича О.Р.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Львові апеляційну скаргу Галицької митниці Держмитслужби на рішення Львівського окружного адміністративного суду від 8 квітня 2021 року (суддя Сподарик Н.І., м.Львів, повний текст складено 12 квітня 2021 року) у справі за позовом ОСОБА_1 до Галицької митниці Держмитслужби про визнання протиправним та скасування наказу,

ВСТАНОВИВ:

У січні 2021 року ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом до Галицької митниці Держмитслужби (далі – Митниця) в якому просив визнати протиправним та скасувати наказ відповідача «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» від 18.01.2021 №32-дс (далі – Наказ №32-дс).
Рішенням Львівського окружного адміністративного суду від 8 квітня 2021 року позов задоволено.
Не погодившись із ухваленим рішення, його оскаржив відповідач, який із покликанням на неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи, неправильне застосування норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове рішення про відмову у задоволенні позовних вимог.
В доводах апеляційної скарги з покликанням на окремі обставини справи вказує, що на підставі зібраних в ході здійснення дисциплінарного провадження документів, матеріалів та пояснень, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, які мають вирішальне значення для розгляду дисциплінарної справи, дисциплінарна комісія дійшла висновку, що позивачем вчинено дисциплінарний проступок, який полягає у неналежному виконанні ним своїх посадових обов`язків в частині забезпечення якісної організації роботи відділу та належного контролю за діями підпорядкованого особового складу, що в свою чергу спричинило порушення такою особою статті 518 Митного кодексу України (далі – МК). Зазначає, що ОСОБА_1 не є головним виконавцем документа, але поставлені завдання належали саме до його компетенції, за виконання якого згідно з резолюцією потрібно здійснювати контроль для забезпечення повного і своєчасного виконання доручення, строк виконання якого обраховується з дати його реєстрації в Митниці. Відтак, саме начальник відділу несе відповідальність за неналежну організацію діяльності, за наслідки своїх розпоряджень, доручень, рішень, самостійно прийнятих під час виконання службових обов`язків, а також за бездіяльність. Все зазначене вище вказує на вчинення начальником відділу ОСОБА_1 дисциплінарного проступку, за що останній має нести відповідальність за неналежне виконання посадових обов`язків. Застосування до позивача дисциплінарного стягнення обумовлено наявністю в його діях складу дисциплінарного проступку у вигляді невиконання або неналежного виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих в межах їх повноважень. Вказує також, що Наказ №32-дс відповідає вимогам «Типової інструкції з документування управлінської інформації в електронній формі та організації роботи з електронними документами в діловодстві, електронного міжвідомчого обміну» затвердженої постановою Кабінету Міністрів України від 17.01.2018 № 55 (далі – Типова інструкція).
Позивач у відзиві на апеляційну скаргу заперечує вимоги такої, вважає рішення суду першої інстанції законним та обґрунтованим, просить залишити його без змін, а апеляційну скаргу - без задоволення. 
Заслухавши суддю-доповідача, пояснення представників сторін, переглянувши справу за наявними у ній доказами, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, суд апеляційної інстанції приходить до переконання, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав. 
Задовольняючи позов, суд першої інстанції виходив із того, що застосування до позивача дисциплінарного стягнення за вчинене порушення підпорядкованим працівником не ґрунтується на нормах законодавства щодо персональної відповідальності особи. Крім того, відповідачем не доведено правомірність своїх рішень доказами, які були покладені в основу їхнього прийняття.
Такі висновки суду першої інстанції відповідають встановленим обставинам справи, зроблені з додержанням норм матеріального і процесуального права, з таких міркувань.
Судом першої інстанції встановлено та підтверджено матеріалами справи те, що позивач з 1998 року займає різні посади в митних органах. З 31.07.2020 перебуває на посаді начальника відділу провадження у справах про порушення митних правил Управління забезпечення протидії митним правопорушенням Митниці (далі – Посада; а.с.31-33).
16.06.2020 на адресу Митниці надійшло Окреме доручення в порядку статті 518 МК Буковинської митниці Держмитслужби (далі – Митниця-1) від 16.06.2020 №7.2-20-04- 7.4/2118 (вх. митниці № 22434/7.2-20) (далі – Окреме доручення) в якому було зазначено, що 28.05.2020 на територію п/п «Порубне» м/п «Вадул-Сірет» Митниці-1 заїхав вантажний автомобіль марки «MAN» реєстраційний номер НОМЕР_1 з напівпричепом марки «GTS» реєстраційний номер НОМЕР_2 під керуванням громадянина Польщі ОСОБА_2 ( ОСОБА_3 , який слідував в службових справах з Румунії до Польщі. Під час здійснення митних формальностей в ПІК АCMO «Інспектор» спрацювало орієнтування Митниці-1 від 20.02.2020 № 7.2-28.3/349 відносно громадянина Польщі ОСОБА_4 паспорт НОМЕР_3 , де було зазначено наступне «Порушення строку вивезення ТЗ (р/н НОМЕР_4 ) згідно з статті 95 МК. Згідно інформації, яка міститься в ЄАІС Держмитслужби вищевказаний громадянин транспортний засіб зазначений в орієнтуванні станом на 28.05.2020 не вивіз та знаходиться на митній території України. Таким чином, громадянин перевищив встановлений статтею 95 МК строк доставки транспортного засобу та вантажу, що перебуває під митним контролем, до митного органу більше ніж на тридцять діб. Зазначені дії мають ознаки порушення митних правил, передбаченого частиною шостою статті 470 МК. 28.05.2020 Митницею-1 по даному факту було порушено справу про ПМП №0383/40800/20 за ознаками передбаченого частиною шостою статті 470 МК. Згідно інформації яка міститься в програмно-інформаційному комплексі АСМО «Інспектор», напівпричіп р/н НОМЕР_2 , VІN НОМЕР_5 , 10.06.2020 виїжджав через п/п «Рава-Руська-Хребенне» Митниці де після проведення огляду був затриманий. В зв`язку з вищевикладеним, просили повідомити чи дійсно був затриманий Митницею напівпричіп р/н НОМЕР_2 , VІN НОМЕР_5 , а також направити в їхню адресу всі документи, які були складені під час затримання, документи, які були надані особою що переміщувала вищевказаний транспортний засіб, а також довідку про витрати митного органу за зберігання безпосередніх предметів порушення митних правил. Розгляд справи про ПМП №0383/40800/20 призначено на 26.06.2020 (а.с.151).
На Окремому дорученні заступником начальника управління забезпечення протидії митним правопорушенням - начальником відділу оперативно-аналітичної роботи Митниці (А. Скакуном) накладено резолюцію «п. ОСОБА_5 — до виконання ОСОБА_6 17.06.2020».
В свою чергу, позивач вчинив напис: « ОСОБА_7 - з`ясувати обставини, запит на «Р- Р», надати відповідь 17.06.2020».
22.06.2020 Митницею на адресу Митниці ОСОБА_8 було підготовлено на направлено відповідь за вих.№7.4/20-04/7/16243 (далі - Відповідь; а.с.162-163).
На підставі листа Державної митної служби України (далі - ДМС) від 05.11.2020 №08-1/21-05/7.4/14641 (вх. митниці №39129/4-20 від 05.11.2020; далі - Лист), наказу Митниці від 11.11.2020 №668 «Про проведення перевірки з окремих питань» (далі – Наказ №668) проведено перевірку з окремих питань.
Дисциплінарною комісією проведено службове розслідування з метою повного, об`єктивного та всебічного з`ясування обставин недотримання вимог законодавства України посадовою особою Митниці під час здійснення 10.06.2020 митних формальностей при в`їзді на митну територію України напівпричепу р/н НОМЕР_2 , VІN НОМЕР_5 , визначення наявності вини, характеру і тяжкості дисциплінарних проступків.
За результатами перевірки 03.12.2020 складено акт про результати (далі – Акт). В підпункті 8.2. пункту 8 «Пропозиції» зазначено: «Порушити стосовно державного інспектора відділу митного оформлення №23 митного поста «Рава-Руська» Митниці ОСОБА_9 та державного інспектора відділу реагування управління забезпечення протидії митним правопорушенням Митниці ОСОБА_8 дисциплінарні провадження з метою визначення ступеня їхньої вини, характеру і тяжкості вчиненого ними дисциплінарного проступку...» (а.с.74-100).
Наказом відповідача від 03.12.2020 №736 (далі – Наказ №736) порушено дисциплінарне провадження відносно ОСОБА_1 , Посада (а.с.72-73).
Так, дисциплінарною комісією, створеною Наказом №736 на підставі резолюції керівника Митниці від 03.12.2020 на Акті про результати перевірки за вих. №7.4/20-03/3686, проведеної відповідно до Наказу №668, розглянуто дисциплінарну справу Посада, ОСОБА_1 за фактами, викладеними у Листі щодо дотримання посадовими особами Митниці вимог чинного законодавства України з питань державної митної справи при розміщенні на склад митниці причепу марки «KOGEL» із р.н. НОМЕР_2 , VІN НОМЕР_5 .
За результатами розгляду дисциплінарної справи дисциплінарною комісією встановлено, що відповідно до норм статті 518 МК, посадова особа митного органу, у провадженні якої знаходиться справа про порушення митних правил, має право доручити проведення конкретних процесуальних дій посадовій особі іншого митного органу. Доручення повинно бути виконано не більш як у п`ятиденний строк з дня його одержання. ОСОБА_8 , який у червні поточного року перебував на посаді державного інспектора відділу провадження у справах про порушення митних правил управління запобігання та протидії контрабанді та порушенням митним правил Митниці, всупереч вимоги частини другої статті 518 МК порушив строк виконання Окремого доручення Митниці-1.
В ході проведення службового розслідування позивачем надано пояснення, в якому значиться, що питання обчислення строків визначено нормами міжнародного законодавства, зокрема, Європейською конвенцією про обчислення строків (ETS №76) від 16.05.1972, підписаною державами - членами Ради Європи. Статтею 1 Конвенції визначено, що вона застосовується до обчислення строків у цивільних, комерційних і адміністративних справах. Водночас зі змісту статті 5 Конвенції убачається, що при обчисленні строку суботи, неділі та офіційні свята враховуються, однак якщо останній день строку здійснення будь-якої дії припадає на суботу, неділю, офіційне свято, то встановлений строк подовжується на перший робочий день, який настає після них. В даному випадку, при обчисленні строку виконання Окремого доручення з дня його одержання Митницею, закінчення строку для виконання доручення та надання відповіді припадало на вихідні дні - суботу, неділю (20 – 21.06.2020). Відповідно на наступний робочий день – понеділок (22.06.2020) з дотриманням норм законодавства була надана Відповідь на Окреме доручення Митниці-1 (а.с.40-41).
З врахуванням пояснень і зібраних матеріалів комісія вирішила: у діях Посада наявний дисциплінарний проступок , що полягає у невиконанні або неналежному виконанні посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень), доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень, відповідно до пункту 5 частини другої статті 65 Закону України "Про державну службу" (далі - Закон №889-VIII), є дисциплінарним проступком, за вчинення якого, згідно з частиною третьою статті 66 Закону №889-VIII такому державному службовцю може бути оголошено догану. В той же час, враховуючи наявність обставин, що пом`якшують відповідальність державного службовця, відповідно до частини другої статті 67 Закону №889-VIII, дисциплінарна комісія рекомендує притягнути до дисциплінарної відповідальності у вигляді оголошення зауваження.
На підставі подання дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ  Митниці від 06.01.2021 (далі – Подання), комісія дійшла висновку про те, що позивачем вчинено дисциплінарний проступок, передбачений пунктом 5 частини другої статті 65 Закону №889-VIII, що полягає у неналежному виконанні ним своїх посадових обов`язків в частині забезпечення якісної організації роботи відділу та належного контролю за діями підпорядкованого особового складу, що в свою чергу спричинило порушення ОСОБА_8 вимог статті 518 МК, в частині несвоєчасного виконання Окремого доручення (а.с.54-57).
18.01.2021 Митницею прийнято Наказ №32-дс, згідно з яким застосовано до ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення - оголошення зауваження (а.с.7-9).
Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Принципи, правові та організаційні засади забезпечення публічної, професійної, політично неупередженої, ефективної, орієнтованої на громадян державної служби, яка функціонує в інтересах держави і суспільства, а також порядок реалізації громадянами України права рівного доступу до державної служби, що базується на їхніх особистих якостях та досягненнях визначає Закон №889-VIII (в редакції, чинній на час виникнення спірних відносин).
За змістом статті 5 Закону №889-VIII правове регулювання державної служби здійснюється Конституцією України, цим та іншими законами України, міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, постановами Верховної Ради України, указами Президента України, актами Кабінету Міністрів України та центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері державної служби.
Відносини, що виникають у зв`язку із вступом, проходженням та припиненням державної служби, регулюються цим Законом, якщо інше не передбачено законом.
Статтею 8 Закону №889-VIII передбачено, що державний службовець зобов`язаний: дотримуватися Конституції та законів України, діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; дотримуватися принципів державної служби та правил етичної поведінки; поважати гідність людини, не допускати порушення прав і свобод людини та громадянина; з повагою ставитися до державних символів України; обов`язково використовувати державну мову під час виконання своїх посадових обов`язків, не допускати дискримінацію державної мови і протидіяти можливим спробам її дискримінації; забезпечувати в межах наданих повноважень ефективне виконання завдань і функцій державних органів; сумлінно і професійно виконувати свої посадові обов`язки; виконувати рішення державних органів, накази (розпорядження), доручення керівників, надані на підставі та у межах повноважень, передбачених Конституцією та законами України; додержуватися вимог законодавства у сфері запобігання і протидії корупції; запобігати виникненню реального, потенційного конфлікту інтересів під час проходження державної служби; постійно підвищувати рівень своєї професійної компетентності та удосконалювати організацію службової діяльності; зберігати державну таємницю та персональні дані осіб, що стали йому відомі у зв`язку з виконанням посадових обов`язків, а також іншу інформацію, яка відповідно до закону не підлягає розголошенню; надавати публічну інформацію в межах, визначених законом.
Державні службовці виконують також інші обов`язки, визначені у положеннях про структурні підрозділи державних органів та посадових інструкціях, затверджених керівниками державної служби в цих органах.
У разі виявлення державним службовцем під час його службової діяльності або поза її межами фактів порушення вимог цього Закону з боку державних органів, їх посадових осіб він зобов`язаний звернутися для забезпечення законності до центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері державної служби.
Частинами першою, другою статті 9 Закону №889-VIII визначено, що державний службовець під час виконання посадових обов`язків діє у межах повноважень, визначених законом, і підпорядковується своєму безпосередньому керівнику або особі, яка виконує його обов`язки.
Державний службовець зобов`язаний виконувати накази (розпорядження), доручення керівника, видані в межах його повноважень, крім випадків, передбачених частиною шостою цієї статті.
Статтею 61 Закону №889-VIII встановлено, що службова дисципліна забезпечується шляхом:
1) дотримання у службовій діяльності вимог цього Закону та інших нормативно-правових актів у сфері державної служби та виконання правил внутрішнього службового розпорядку;
2) формування керівником державної служби у підпорядкованих державних службовців високих професійних якостей, сумлінного ставлення до виконання своїх посадових обов`язків, поваги до прав і свобод людини і громадянина, їхньої честі та гідності, а також до держави, державних символів України;
3) поєднання керівниками усіх рівнів методів переконання, виховання і заохочення із заходами дисциплінарної відповідальності щодо підпорядкованих державних службовців;
4) поєднання повсякденної вимогливості керівників до підпорядкованих державних службовців з постійною турботою про них, виявленням поваги до їхньої честі та гідності, забезпеченням гуманізму та справедливості.
Згідно з частиною першою статті 64 Закону №889-VIII за невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни державний службовець притягається до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Законом.
Відповідно до частини першої статті 65 Закону №889-VIII, підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.
Згідно з пунктом 5 частини до другої цієї ж статті, дисциплінарними проступками є невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень.
За правилами частини першої статті 66 Закону №889-VIII передбачено, що до державних службовців застосовується один із таких видів дисциплінарного стягнення: 1) зауваження; 2) догана; 3) попередження про неповну службову відповідність; 4) звільнення з посади державної служби.
Відповідно до статті 67 Закону№889-VIII дисциплінарне стягнення має відповідати характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку та ступеню вини державного службовця. Під час визначення виду дисциплінарного стягнення необхідно враховувати характер дисциплінарного проступку, обставини, за яких він був вчинений, настання тяжких наслідків, добровільне відшкодування заподіяної шкоди, попередню поведінку державного службовця та його ставлення до виконання посадових обов`язків.
Частиною першою статті 68 Закону №889-VIII встановлено, що дисциплінарні провадження ініціюються суб`єктом призначення.
Згідно з пунктом 2 частини другої статті 68 Закону №889-VIII дисциплінарні стягнення накладаються (застосовуються) на державних службовців, які займають посади державної служби категорій «Б» і «В»: зауваження - суб`єктом призначення; інші види дисциплінарних стягнень - суб`єктом призначення за поданням дисциплінарної комісії.
Відповідно до частини першої статті 69 Закону №889-VIII для здійснення дисциплінарного провадження з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку утворюється дисциплінарна комісія з розгляду дисциплінарних справ (далі - дисциплінарна комісія).
За змістом частини першої статті 74 Закону №889-VIII дисциплінарне стягнення має відповідати ступеню тяжкості вчиненого проступку та вини державного службовця. Під час визначення виду стягнення необхідно враховувати характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та його ставлення до служби.
Згідно зі статтею 75 Закону №889-VIII перед накладенням дисциплінарного стягнення суб`єкт призначення повинен отримати від державного службовця, який притягається до дисциплінарної відповідальності, письмове пояснення.
Пояснення державного службовця має відображати час, місце, обставини та причини вчинення ним дисциплінарного проступку, його усвідомлення чи заперечення провини, а також інші питання, які мають значення у справі.
Відмова надати пояснення оформляється відповідним актом і підтверджується двома державними службовцями. Відмова надати пояснення не перешкоджає здійсненню дисциплінарного провадження та накладенню на державного службовця дисциплінарного стягнення.
Відповідно до частин першої, другої статті 77 Закону №889-VIII рішення про накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження приймає суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів з дня отримання пропозицій Комісії, подання дисциплінарної комісії у державному органі. Рішення оформляється відповідним актом суб`єкта призначення. У рішенні, яке оформляється наказом (розпорядженням), зазначаються найменування державного органу, дата його прийняття, відомості про державного службовця, стислий виклад обставин справи, вид дисциплінарного проступку і його юридична кваліфікація, вид застосованого дисциплінарного стягнення.
Аналіз вищенаведених норм дозволяє зробити висновок, що дисциплінарне стягнення - це передбачена законом міра примусу, що застосовується суб`єктом призначення до працівника, який вчинив дисциплінарний проступок
При цьому, для накладення дисциплінарного стягнення уповноваженому органу необхідно встановити наявність протиправної поведінки державного службовця, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ними і поведінкою особи, що притягається до відповідальності. Протиправність поведінки полягає у порушенні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених Законом №889-VIII та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення. Також необхідно враховувати інші обставини, що мають значення: характер дисциплінарного проступку, обставини, за яких він був вчинений, настання тяжких наслідків, добровільне відшкодування заподіяної шкоди, попередню поведінку державного службовця та його ставлення до виконання посадових обов`язків.
Наказ про притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності повинен містити чітке формулювання суті та обставин допущеного працівником проступку, підстави прийняття рішення про притягнення до відповідальності, час вчинення й час виявлення самого проступку та обґрунтування обрання певного виду стягнення, з урахуванням передбачених законодавством обставин.
Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду 9 грудня 2019 року у справі №813/3820/17.
Разом з тим, для накладення дисциплінарного стягнення уповноваженому органу необхідно встановити наявність протиправної поведінки державного службовця, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ними і поведінкою особи, що притягається до відповідальності. Протиправність поведінки полягає у порушенні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених Законом №889-VIII та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення. Також необхідно враховувати інші обставини, що мають значення: характер дисциплінарного проступку, обставини, за яких він був вчинений, настання тяжких наслідків, добровільне відшкодування заподіяної шкоди, попередню поведінку державного службовця та його ставлення до виконання посадових обов`язків.
Як видно із матеріалів справи, а саме Подання та Наказу №32-дс об`єктивна сторона дисциплінарного проступку, вчиненого позивачем, полягала в неналежному виконанні ним своїх посадових обов`язків в частині забезпечення якісної організації роботи відділу та належного контролю за діями підпорядкованого особового складу, що в свою чергу спричинило порушення ОСОБА_8 вимог статті 518 МК, в частині несвоєчасного виконання Окремого доручення.
Разом з тим, суд апеляційної інстанції погоджується із висновками суду першої інстанції про те, що позивачем строк виконання Окремого доручення не порушено.
Посадова особа митного органу у проваджені якої знаходиться справа про порушення митних правил, відповідно до норм статті 518 МК має право доручити проведення конкретних процесуальних дій посадовій особі іншого митного органу. Доручення повинно бути виконано не більш як у п`ятиденний строк з дня його одержання.
Відповідь на дане доручення, безпосереднім виконавцем якого був ОСОБА_8 , датована 22.06.2020.
Як встановлено судом апеляційної інстанції п`ятиденний строк виконання Окремого доручення Митниці-1 припав на 21.06.2020, а оскільки це був вихідний день (неділя) то цей строк, відповідно до статті 5 Європейської конвенції про обчислення строків від 16.05.1972 № ETS-076, частини шостої статті 103 КАС та частини третьої статті 124 Цивільного процесуального кодексу України, продовжено на перший робочий день, який настає після вихідного - тобто до 22.06.2020 включно, а тому ОСОБА_8 . Окреме доручення виконано належним чином та у встановлені строки.
Таким чином, відповідачем фактично не встановлено наявності дисциплінарного проступку у вигляді неналежного виконання своїх посадових обов`язків в частині контролю стану організації Відділу чи контролю за виконанням наданих ним Доручень, як такого у діях ОСОБА_1 , так як Окреме доручення зареєстроване 16.06.2020, відповідь надана 22.06.2020 (20-21.06.2020 вихідний день), протягом 5 днів.
З огляду на викладені обставини, апеляційний суд вважає обґрунтованими висновки суду першої інстанції про необхідність визнання протиправним та скасування Наказу №32-дс, оскільки він прийнятий на підставі обставин, що не підтвердилися в ході судового розгляду справи.
Оцінюючи наведені скаржником доводи, апеляційний суд виходить з того, що всі конкретні, доречні та важливі доводи сторін були перевірені та проаналізовані судом першої інстанції, та їм було надано належну правову оцінку.
Відповідно до статті 316 Кодексу адміністартивного судочинства України (далі - КАС) суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Підсумовуючи, враховуючи вимоги наведених правових норм, суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що при ухваленні оскаржуваного судового рішення суд першої інстанції, правильно встановив обставини справи, не допустив порушень норм матеріального та процесуального права, які могли б бути підставою для його скасування, а тому апеляційну скаргу слід залишити без задоволення.
Керуючись статтями 308, 310, 315-316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Галицької митниці Держмитслужби залишити без задоволення, а рішення Львівського окружного адміністративного суду від 8 квітня 2021 року – без змін.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених пунктом 2 частини п`ятої статті 328 КАС.

Суддя-доповідач	 	В. Я. Качмар 	
судді	 	О. О. Большакова 	
 	 	В. С. Затолочний  	
Повне судове рішення складено 17 червня 2021 року.