Справа № 299/1710/19

П О С Т А Н О В А
Іменем України

        26 квітня 2021 року м. Ужгород

Колегія суддів Судової палати у цивільних справах Закарпатського апеляційного суду в складі: 
головуючого-судді: Собослой Г.Г.,
суддів: Готра Т.Ю., Мацунич М.В.,
з участю секретаря: Міца О.-Д.В..

розглянувши у відкритому судовому засіданні справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 - адвоката Бора Юрія Володимировича на заочне рішення Виноградівського районного суду від 05 серпня 2020 року у справі № 299/1710/19 (Головуючий: Левка Т.Ю.), - 

В С Т А Н О В И Л А :

У червні 2019 року ОСОБА_2 в інтересах якої діє адвокат Дидинська Б.М. звернулася до суду із позовом до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про надання додаткового строку для прийняття спадщини, мотивуючи тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер двоюрідний брат позивача ОСОБА_5 , останнє місце проживання якого було: АДРЕСА_1 .
Післяйого смерті залишилось спадкове майно: житловий будинок з надвірними спорудами по АДРЕСА_1 , що підтверджується довідкою, виданою сільським головою.
Спадкоємці першої черги відсутні. 
Спадкоємцями другої черги є рідний брат спадкодавця - ОСОБА_1 та рідна сестра - ОСОБА_3 .
У жовтні 2018 року спадкоємець п`ятої черги ОСОБА_6 звернулась до Виноградівського районного суду з позовом до відповідачів ОСОБА_1 , ОСОБА_3 про визнання права власності на спадкове майно.
20 листопада 2018 року відповідачі по справі, які є спадкоємцями другої черги написали заяву, посвідчену у нотаріуса, що вони визнають позовні вимоги ОСОБА_4 , і не заперечують проти того, щоб право власності було визнано за нею. 
Ухвалою Виноградівського районного суду від 17 грудня 2018 року позовну заяву ОСОБА_7 залишено без розгляду.
04 лютого 2019 року спадкоємець другої черги ОСОБА_1 звернувся до Виноградівського районного суду із позовом до ОСОБА_3 про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування за законом після померлого брата. 
Рішенням Виноградівського районного суду від 05 квітня 2019 року ОСОБА_1 відмовлено у задоволенні позову по тій причині, що він пропустив шестимісячний строк на прийняття спадщини.
Рідна сестра померлого ОСОБА_5 - ОСОБА_3 також пропустила 6-ти місячний строк на прийняття спадщини, із спадкодавцем в будинку не проживала і заяву до 6-ти місяців до нотаріуса на прийняття спадщини не подавала.
ОСОБА_2 - двоюрідна сестра померлого ОСОБА_5 . Батько позивачки ОСОБА_8 та батько ОСОБА_5 - ОСОБА_5 були рідними братами. Вона є спадкоємцем п`ятої черги згідно до ст. 1265 ЦК України.
У листопаді 2018 року позивачу стало відомо, що спадкоємці другої черги спадщину не прийняли, що у провадженні Виноградівського районного суду знаходиться цивільна справа за № 299/3318/18 за позовом ОСОБА_7 до відповідачів ОСОБА_3 та ОСОБА_1 про визнання права власності на спадкове майно. 
ОСОБА_2 подала заяву до суду про залучення її до справи в якості третьої особи на стороні відповідачів як спадкоємець п`ятої черги, яка також має право на спадкування як і ОСОБА_9 .
Крім того, 27 листопада 2018 року ОСОБА_2 звернулася із заявою до приватного нотаріуса Виноградівського районного нотаріального округа Юски Н.Ю. для оформлення спадщини як спадкоємець п`ятої черги. Приватним нотаріусом позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину на спадкове майно по тій причині, що вона пропустила 6-ти місячний строк на подачу заяви про прийняття спадщини та відсутні правовстановлюючі документи на спадковий будинок, рекомендовано звернутися до суду.
Від нотаріуса їй стало відомо, що спадкова справа після смерті її брата ОСОБА_5 не була заведена, не зареєстрована в Спадковому реєстрі. ОСОБА_4 , яка є спадкоємцем п`ятої черги, ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , які є спадкоємцями другої черги у відповідності до ст.ст. 1268, 1270 ЦК України спадщину не прийняли так як із спадкодавцем на день його смерті не проживали, заяву на прийняття спадщини до нотаріуса не подавали.
ОСОБА_2 , яка є спадкоємцем п`ятої черги пропустила 6-ти місячний строк на звернення до нотаріуса із заявою на прийняття спадщини з поважних причин. Після смерті спадкодавця його рідна сестра ОСОБА_3 та її дочка ОСОБА_10 повідомили позивачку, що у них домовленість з ОСОБА_1 , що він оформляє спадщину на себе, а потім передасть у власність дочці ОСОБА_4 . Через рік після смерті ОСОБА_5 дочка спадкоємця другої черги ОСОБА_1 - ОСОБА_4 вселилась із сім`єю в будинок, де проживають по теперішній час. Позивач, яка проживає біля спадкового будинку зрозуміла, що спадщина оформлена і що в дійсності будинок подарований ОСОБА_4 її батьком.
Лише тоді, коли у листопаді 2018 року їй стало відомо, що ОСОБА_4 оформила заяву в суд на визнання за нею права власності на спадкове майно, взнала, що спадкоємці другої черги не прийняли спадщину.
Посилаючись на вказані обставини позивач вважає, що нею пропущено строк для прийняття спадщини через поважні причини та просить суд такий продовжити.
Заочним рішенням Виноградівського районного суду від 05 серпня 2020 року позовні вимоги ОСОБА_2 задоволено.
Визначено ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , мешканці АДРЕСА_1 , додатковий строк для прийняття спадщини після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 спадкодавця ОСОБА_5 , протягом трьох місяців з дня набрання законної сили рішенням суду.
Не погоджуючись із даним рішенням суду адвокат Бора Ю.В, в інтересах ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якій ставиться питання про скасування рішення суду, як таке, що постановлене з порушенням норм процесуального та матеріального права, оскільки підстав передбачених чинним законодавством для задоволення позовних вимог відсутні, так як питання про визначення додаткового строку для прийняття спадщини позивач порушила через три роки і чотири місяці після смерті рідного брата позивача, наведені причини пропуску є неповажними та визначаючи додатковий строк для прийняття спадщини спадкоємцю п`ятої черги без врахування прав та інтересів спадкоємців вищої (другої) черги, які пасивної поведінки не допускали.
Заслухавши пояснення представника ОСОБА_1 - адвоката Бора Ю.В., який підтримав доводи, викладені в апеляційній скарзі, представника ОСОБА_11 - адвоката Дидинську Б.М., яка просить рішення суду залишити без змін, перевіривши матеріали справи, судова колегія вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню із наступних підстав.
Представником ОСОБА_2 - адвокатом Дидинською Б.М. було подано відзив на апеляційну скаргу в якому просять заочне рішення суду залишити без змін, а апеляційну скаргу без задоволення, так як рішення суду є справедливим, законним та обґрунтованим.
При постановленні рішення про задоволення позовних вимог, суд першої інстанції із посиланням на вимоги ст.ст. 1268-1270, 1272 ЦК України, констатував, що позивачка пропустила строк подання заяви про прийняття спадщини із поважних причин, адже після смерті спадкодавця його рідна сестра ОСОБА_3 та її дочка ОСОБА_10 повідомили позивачкуа, що у них домовленість з ОСОБА_1 , що він оформляє спадщину на себе, а потім передасть у власність дочці ОСОБА_4 і тільки у листопаді 2018 року позивачу стало відомо, що ОСОБА_4 оформила заяву в суд на визнання за нею права власності на спадкове майно, взнала, що спадкоємці другої черги не прийняли спадщину і у зв`язку з цим позивач не змогла своєчасно подати заяву до нотаріальної контори про прийняття спадщини.
Із даним висновком суду першої інстанції судова колегія не може погодитися із наступних підстав.
Встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер двоюрідний брат позивача, ОСОБА_5 , останнім місцем проживання якого було: АДРЕСА_1 .
Після смерті ОСОБА_5 залишилось спадкове майно: житловий будинок з надвірними спорудами по АДРЕСА_1 .
Заповіту спадкодавець не залишив.
Спадкоємці першої черги після смерті ОСОБА_3 відсутні.
Спадкоємцями другої черги є рідний брат спадкодавця - ОСОБА_1 та рідна сестра - ОСОБА_3 , які спадщину не прийняли.
Позивач ОСОБА_2 - двоюрідна сестра спадкодавця ОСОБА_5 .
Статтею 1223 ЦК України встановлено, що право на спадкування мають особи визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.
За загальним положенням про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини; спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою; для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).
Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК україни).
Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
За змістом цієї статті поважними причинами пропущення строку для прийняття спадщини, є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкодавця на вчинення цих дій.
Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви, ці обставини визнані судом поважними.
Аналогічний висновок, викладений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року у справі № 6-1320цс17, та у постанові Верховного Суду від 01 квітня 2019 року у справіі № 643/3049/16-ц.
Із урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.
Разом з тим, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропущення строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити із того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Не можуть бути визнані поважними такі причини пропущення строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови, тощо.
Аналогічні висновки викладені у постанові Верховного Суду від 13 грудня 2018 року у справі № 703/1560/17 (провадження № 61-7643св18).
В обгрунтування поважності причин порушення строку для подання заяви про прийняття спадщини позивач посилається на необізнаність щодо не прийняття спадщини спадкоємцями другої черги ОСОБА_1 та ОСОБА_3 і тільки у 2018 році позивачу стало відомо, що відповідач ОСОБА_4 оформила заяву в суд на визнання за нею права власності на спадкове майно і у зв`язку з цим не змогла своєчасно подати заяву до нотаріальної контори про прийняття спадщини.
Разом з тим, позивач не надав належних та допустимих доказів, які б свідчили про наявність об`єктивних, непереборних, істотних труднощів для подання заяви у межах передбаченого законодавством шестимісячного строку про прийняття спадщини і вищезазначені посилання не можуть розцінюватися як об`єктивна обставина, яка утруднювала подання ним відповідної заяви.
За таких обставин, рішення суду першої інстанції підлягає скасуванню у відповідності до вимог п.п. 1, 3, 4 ч. 1 ст. 376 ЦПК України і з ухваленням нового рішення, яким у позові ОСОБА_2 в інтересах якої діє адвокат Дидинська Б.М. слід відмовити із вищезазначених підстав.
Керуючись ст. ст. 374, 376, 381-384 ЦПК України, ст.ст. 1220, 1222, 1261-1265, 1269, 1270, 1272 ЦК України, судова колегія,- 

П О С Т А Н О В И Л А :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - адвоката Бора Юрія Володимировича задовольнити.
Заочне рішення Виноградівського районного суду від 05 серпня 2020 року скасувати.
У позові ОСОБА_2 в інтересах якої діє адвокат Дидинська Богдана Миронівна відмовити.
Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.
Повний текст постанови складено - 07 травня 2021 року.

Головуючий:        (підпис)
Судді:                            (підписи)
Згідно з оригіналом:
Суддя Закарпатського 
апеляційного суду Г.Г. Собослой