Справа № 991/2607/21
Провадження1-кс/991/2656/21

ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД

У Х В А Л А 
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 квітня 2021 року                                                                        м.Київ 

Вищий антикорупційний суд у складі слідчого судді ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , адвоката ОСОБА_3 , детектива ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу захисника підозрюваної ОСОБА_5 – адвоката ОСОБА_3 на рішення детектива Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_6 від 05.04.2021 про відмову у задоволенні клопотання у кримінальному провадженні № 52017000000000752 від 03.11.2017,
В С Т А Н О В И В :
Адвокат ОСОБА_3 як захисник підозрюваної ОСОБА_5 подав до Вищого антикорупційного суду скаргу на постанову детектива про відмову у задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій в порядку п. 7 ч. 1 ст. 303 КПК України. У своїй скарзі захисник просить: 
1. Скасувати постанову детектива Першого відділу детективів Першого підрозділу детективів Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_6 від 05.04.2021 про відмову у задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 від 31.03.2021 в межах кримінального провадження № 52017000000000752 в інтересах підозрюваної ОСОБА_5 ;
2. Зобов`язати ОСОБА_6 або іншого детектива Національного антикорупційного бюро України, який здійснює досудове розслідування в кримінальному провадженні, провести допит експертів КНДІСЕ ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , які надали висновок від 04.02.2021 № 6567/20-42/6568/6569/20-43 за результатами проведення комісійної судової будівельно-технічної експертизи у кримінальному провадженні № 52017000000000752, за участі підозрюваної ОСОБА_5 та її захисників – адвоката ОСОБА_3 і ОСОБА_9 ;
3. Зобов`язати ОСОБА_6 або іншого детектива Національного антикорупційного бюро України, який здійснює досудове розслідування в кримінальному провадженні № 52017000000000752, провести допит головного інженера проекту AT «Інститут транспорту нафти» ОСОБА_10 та допит начальника відділу кошторисів, ТЕО і ПОБ AT «Інститут транспорту нафти» ОСОБА_11 , які проводили дослідження та за результатами якого надали звіт фахівців AT «Інститут транспорту нафти» за наслідками дослідження документальної бази, що стосується технічних характеристик, проектування, будівництва, модернізації, експлуатації, монтажу та демонтажу, іншого обслуговування нафтопродуктопроводу «Самара-Західний напрямок», який розташований на території України, за участі підозрюваної ОСОБА_5 та її захисників – адвоката ОСОБА_3 і ОСОБА_9 .
Обставини, на які посилається особа, яка подала скаргу
Детективами Національного антикорупційного бюро України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 52017000000000752 від 03.11.2017.
11.02.2021 у цьому кримінальному провадженні ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні злочинів, а саме у зловживанні повноваженнями особою, яка здійснює професійну діяльність, пов`язану з наданням послуг експерта, що спричинило тяжкі наслідки, тобто у вчинені злочину, передбаченого ч. 3 ст. 365-2 КК України, та у складанні для надання та наданні суду завідомо неправдивого висновку експерта, вчинене з корисливих мотивів, тобто у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 384 КК України.
01.04.2021 адвокат ОСОБА_3 подав клопотання про проведення слідчих дій, а саме: допиту експертів КНДІСЕ ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , які надали висновок за результатами проведення комісійної судової будівельно-технічної експертизи № 6567/20-42/6568/6569/20-43, та допитів головного інженера проекту AT «Інститут транспорту нафти» ОСОБА_10 , начальника відділу кошторисів, ТЕО і ПОБ AT «Інститут транспорту нафти» ОСОБА_11 , які проводили дослідження та за результатами якого надали звіт фахівців AT «Інститут транспорту нафти» за наслідками дослідження документальної бази, що стосується технічних характеристик, проектування, будівництва, модернізації, експлуатації, монтажу та демонтажу, іншого обслуговування нафтопродуктопроводу «Самара-Західний напрямок», який розташований на території України, за участі підозрюваної ОСОБА_5 та її захисників – адвокатів ОСОБА_3 і ОСОБА_9 .
Детектив НАБУ ОСОБА_6 виніс постанову від 05.04.2021 про відмову у задоволенні клопотання про проведення допиту від 31.03.2021.
Захисник вважає відмову детектива невмотивованою, незаконною і такою, що порушує права підозрюваної ОСОБА_5 . На його думку, у клопотанні було обґрунтовано необхідність проведення слідчих дії з метою забезпечення швидкого та неупередженого розслідування кримінального провадження, встановлення об`єктивної істини в кримінальному провадженні.
Посилання детектива на положення ст. 223, 224, 225, 226 КПК України як такі, що не передбачають допит експерта, і на те, що згідно з п. 11 ч. 2 ст. 65 КПК України не можуть бути допитані як свідки експерти – щодо роз`яснення наданих ними висновків, захисник вважає такими, що не забороняють допит експертів на стадії досудового розслідування як свідків не з питань роз`яснення наданих ними висновків. 
Також захисник вказує на те, що зазначеними детективом положеннями про неможливість проведення допиту експерта щодо роз`яснення наданих їм висновків не можна аргументувати відмову провести допит головного інженера проекту AT «Інститут транспорту нафти» ОСОБА_10 та допит начальника відділу кошторисів, ТЕО і ПОБ AT «Інститут транспорту нафти» ОСОБА_11 , які проводили дослідження та за результатами якого надали звіт фахівців AT «Інститут транспорту нафти», оскільки вказані особи не є експертами, а отже до них не застосовуються положення КПК України щодо заборони проведення допиту експерта щодо роз`яснення наданих ним висновків.
На підставі наведених доводів захисник ОСОБА_3 просить скасувати постанову детектива від 05.04.2021 та зобов`язати уповноваженого детектива провести допити осіб, зазначених у його клопотанні від 31.03.2021.
Позиції сторін у судовому засіданні
Захисник ОСОБА_3 підтримав свою скаргу, посилаючись на наведені в ній обставини, наполягав на її обґрунтованості та наявності підстав для задоволення. Пояснив, що допит зазначених у клопотанні осіб – експертів та фахівців, – має стосуватися не наданих ними висновків, а інших питань, зокрема, того, яким чином проводили дослідження, яку документацію вони досліджували (у самому звіті фахівців немає переліку документів, які були досліджені), чи виїжджали на місце для огляду.
Детектив ОСОБА_4 заперечив проти задоволення скарги захисника. Послався на те, що залучені стороною обвинувачення експерти і фахівці не володіють відомостями, що стосуються обставин вчинення кримінального правопорушення, тому немає підстав для їх допиту як свідків у цьому кримінальному провадженні, а також на те, що на стадії досудового розслідування експерти не можуть бути допитані за правилами п. 11 ч. 2 ст. 65 КПК України. 
Детектив ОСОБА_6 у судове засідання не з`явився, надіславши до суду письмові заперечення, в яких просив відмовити у задоволенні скарги адвоката ОСОБА_3 і провести розгляд зазначеної скарги без його участі. У своїх запереченнях детектив навів такі доводи. Експерти КНДІСЕ ОСОБА_7 та ОСОБА_8 провели призначену стороною обвинувачення комісійну судову будівельно-технічну експертизу у кримінальному провадженні № 52017000000000752 за результатами якої сформували висновок від 04.02.2021 № 6567/20-42/6568/6569/20-43. Зазначені особи мають процесуальний статус експертів та можуть бути допитані в порядку ст. 356 КПК України. 07.10.2019 в межах кримінального провадження № 52017000000000752 призначена судова будівельно-технічна експертиза, проведення якої доручено експертам НДЕКЦ МВС України. 11.03.2020 постановою про внесення змін до постанови від 07.10.2019 фахівців AT «Інститут транспорту нафти» ОСОБА_10 , ОСОБА_11 залучено в якості експертів до проведення судової будівельно-технічної експертизи. 05.10.2020 Звіт фахівців AT «Інститут транспорту нафти» за наслідками дослідження документальної бази, що стосується технічних характеристик, проектування, будівництва, модернізації, експлуатації, монтажу та демонтажу, іншого обслуговування нафтопродуктопроводу «Самара-Західний напрямок», який розташований на території України, надісланий як елемент дослідницької частини призначеної 07.10.2019 судової будівельно-технічної експертизи до НДЕКЦ МВС України. У зв`язку з цим ОСОБА_10 та ОСОБА_12 мають процесуальний статут експертів та можуть бути допитані в порядку ст. 356 КПК України. Також детектив зазначає, що на стадії досудового розслідування норми КПК України не передбачають таку слідчу дію як допит експерта та, згідно з п. 11 ч. 2 ст. 65 КПК України, не можуть бути допитані як свідки експерти – щодо роз`яснення наданих ними висновків. Адвокат ОСОБА_3 не вказав, які саме обставини, що підлягають доказуванню згідно з ч. 1 ст. 91 КПК України, окрім як роз`яснення наданих ними висновків, можуть бути відомі експертам КНДІСЕ та фахівцям AT «Інституту транспорту нафти», які залучені в кримінальному провадженні № 52017000000000752 в якості експертів, з приводу яких їх можна допитати в якості свідків. Детектив вважає, що клопотання захисника свідомо спрямоване на те, щоб змінити процесуальний статус експертів на свідків та використати таку обставину як привід заявити клопотання про недопустимість висновків експертів як доказів у кримінальному провадженні.
Встановлені обставини справи, оцінка і мотиви слідчого судді
У пункті 18 ч. 1 ст. 3 КПК України визначено, що слідчий суддя – це суддя суду першої інстанції до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні. За змістом ст. 26 КПК України слідчий суддя у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, що винесені на його розгляд сторонами та віднесені до його повноважень КПК України. 
Порядок оскарження рішень, дій, бездіяльності слідчого, дізнавача, прокурора визначений главою 26 Кримінального процесуального кодексу України – параграф 1, статті 303–308.
Порядок розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора під час досудового розслідування визначений ст. 306 КПК України. Скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора в кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, розглядаються слідчим суддею Вищого антикорупційного суду згідно з правилами судового розгляду, передбаченими статтями 318-380 КПК України, з урахуванням відповідних положень глави 26 цього Кодексу. За результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора слідчий суддя постановляє ухвалу, передбачену ч. 2 ст. 307 КПК України.
Відповідно до п. 7 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні може бути оскаржене рішення слідчого, дізнавача, прокурора про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій – особою, якій відмовлено у задоволенні клопотання, її представником, законним представником чи захисником.
З наданих слідчому судді документів вбачається, що детективи Національного антикорупційного бюро України здійснюють досудове розслідування у кримінальному провадженні № 52017000000000752 від 03.11.2017. У рамках цього кримінального провадження ОСОБА_5 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 365-2, ч. 2 ст. 384 КК України. 
01.04.2021 адвокат ОСОБА_3 як захисник підозрюваної ОСОБА_5 подав детективу Національного бюро ОСОБА_6 клопотання від 31.03.2021 про проведення слідчих дій, в якому просив провести допити експертів КНДІСЕ ОСОБА_13 і ОСОБА_14 , головного інженера проекту AT «Інститут транспорту нафти» ОСОБА_10 , начальника відділу кошторисів, ТЕО і ПОБ AT «Інститут транспорту нафти» ОСОБА_11 , відповідно до ч. 6 ст. 223 КПК України, за участі підозрюваної ОСОБА_5 та її захисників – адвоката ОСОБА_3 і ОСОБА_9 . У тексті клопотання адвокат зазначено, що під час ознайомлення зі звітом фахівців AT «Інститут транспорту нафти» за наслідками дослідження документальної бази, що стосується технічних характеристик, проектування, будівництва, модернізації, експлуатації, монтажу та демонтажу, іншого обслуговування нафтопродуктопроводу «Самара-Західний напрямок», який розташований на території України, та висновком експертів від 04.02.2021 № 6567/20-42/6568/6569/20-43 за результатами проведення комісійної судової будівельно-технічної експертизи у кримінальному провадженні № 52017000000000752, у сторони захисту з`явився ряд запитань до спеціалістів, які проводили експертну оцінку та надавали свої висновки, щодо об`єктів дослідження, які в подальшому лягли в основу повідомлення про підозру ОСОБА_5 . Також захисник у клопотанні вказав, що допит осіб необхідний з метою всебічного, повного та неупередженого проведення досудового розслідування, а також з метою недопущення порушення прав ОСОБА_5 , передбачених положеннями КПК України.
Норми п. 8, 12 ч. 1 ст. 42, ч. 4 ст. 46 КПК України передбачають, що захисник підозрюваного має право збирати і подавати слідчому, прокурору, слідчому судді докази, заявляти клопотання про проведення процесуальних дій. Відповідно до правил частини 3 ст. 93 КПК України, сторона захисту здійснює збирання доказів, зокрема, шляхом ініціювання проведення слідчих (розшукових) дій, для чого подає слідчому, прокурору відповідні клопотання, які розглядаються в порядку, передбаченому статтею 220 КПК України. Постанова слідчого, прокурора про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій може бути оскаржена слідчому судді. 
Зі змісту ч. 6 ст. 223 КПК України вбачається, що слідча (розшукова) дія може здійснюватися за клопотанням сторони захисту і проводиться з участю особи, яка її ініціювала, та (або) її захисника. Під час проведення такої слідчої (розшукової) дії присутні особи, що її ініціювали, мають право ставити питання, висловлювати свої пропозиції, зауваження та заперечення щодо порядку проведення відповідної слідчої (розшукової) дії, які заносяться до протоколу.
Ураховуючи наведені норми КПК України і те, що підозрюваний, його захисник не наділені правом самостійно проводити слідчі дії у кримінальному провадженні, то ініціювання адвокатом перед детективом проведення допиту з участю захисника конкретних осіб щодо певних обставин, які, на думку сторони захисту, мають значення для захисту від підозри у вчиненні злочину, шляхом подання відповідного клопотання, є правомірним. 
У частині 2 ст. 220 КПК України закріплено, що про повну або часткову відмову в задоволенні клопотання виноситься вмотивована постанова, копія якої вручається особі, яка заявила клопотання, а у разі неможливості вручення з об`єктивних причин – надсилається їй.
05.04.2021 детектив Національного бюро Першого відділу детективів Першого підрозділу детективів Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_6 виніс постанову від про відмову в задоволенні клопотання захисника ОСОБА_3 . 
Сутність аргументів детектива, якими мотивоване прийняте ним рішення, полягають у тому, що експерти КНДІСЕ ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , а також фахівці AT «Інститут транспорту нафти» ОСОБА_10 і ОСОБА_11 , які були залучені як експерти до призначеної 07.10.2019 судової будівельно-технічної експертизи в кримінальному провадженні № 52017000000000752, не можуть бути допитані в процесуальному статусі експертів, оскільки така слідча дія не передбачена нормам КПК України, а допит цих осіб як свідків буде порушенням п. 11 ч. 2 ст. 65 КПК України. Допит експерта для роз`яснення висновку передбачений статтею 356 КПК України на стадії судового розгляду кримінального провадження, а не досудового розслідування. 
Вимоги до змісту постанови визначені у ч. 5 ст. 110 КПК України. Постанова складається з: 1) вступної частини, яка повинна містити відомості про: місце і час прийняття постанови; прізвище, ім`я, по батькові, посаду особи, яка прийняла постанову; 2) мотивувальної частини, яка повинна містити відомості про: зміст обставин, які є підставами для прийняття постанови; мотиви прийняття постанови, їх обґрунтування та посилання на положення цього Кодексу; 3) резолютивної частини, яка повинна містити відомості про: зміст прийнятого процесуального рішення; місце та час (строки) його виконання; особу, якій належить виконати постанову; можливість та порядок оскарження постанови.
Постанова детектива ОСОБА_6 від 05.04.2021 містить відомості, передбачені ч. 5 ст. 110 КПК України.
Щодо незгоди захисника із наведеними детективом у постанові підставами і мотивами, з яких було відмовлено у допиті зазначених у клопотанні осіб як свідків, слідчий суддя зазначає наступне.
Згідно з ч. 1 ст. 40 КПК України слідчий несе відповідальність за законність та своєчасність здійснення процесуальних дій. Повноваження слідчого органу досудового розслідування, пов`язані зі здійсненням ним досудового розслідування, закріплені в частині другій цієї статті.
Відповідно до засад законності (ч. 2 ст. 9 КПК України) прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий зобов`язані всебічно, повно і неупереджено дослідити обставини кримінального провадження, виявити як ті обставини, що викривають, так і ті, що виправдовують підозрюваного, обвинуваченого, а також обставини, що пом`якшують чи обтяжують його покарання, надати їм належну правову оцінку та забезпечити прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень.
Обставини, які підлягають доказуванню у кримінальному провадженні, визначені у частині 1 статті 91 КПК України. Доказування, згідно з частиною другою цієї статті, полягає у збиранні, перевірці та оцінці доказів з метою встановлення обставин, що мають значення для кримінального провадження. У статті 85 КПК України закріплено, що належними є докази, які прямо чи непрямо підтверджують існування чи відсутність обставин, що підлягають доказуванню у кримінальному провадженні, та інших обставин, які мають значення для кримінального провадження, а також достовірність чи недостовірність, можливість чи неможливість використання інших доказів.
Згідно з ч. 1, 2 ст. 223 КПК України слідчі (розшукові) дії є діями, спрямованими на отримання (збирання) доказів або перевірку вже отриманих доказів у конкретному кримінальному провадженні. Підставами для проведення слідчої (розшукової) дії є наявність достатніх відомостей, що вказують на можливість досягнення її мети. 
У частині першій ст. 95 КПК України визначено, що показання – це відомості, які надаються в усній або письмовій формі під час допиту підозрюваним, обвинуваченим, свідком, потерпілим, експертом щодо відомих їм обставин у кримінальному провадженні, що мають значення для цього кримінального провадження. При цьому, відповідно до частини третьої цієї статті, свідок зобов`язаний давати показання слідчому, прокурору, слідчому судді та суду, а експерт – слідчому судді та суду в установленому КПК України порядку. Детектив у своїй постанові правильно зазначив, що не можуть бути допитані як свідки експерти щодо роз`яснення наданих ними висновків (п. 11 ч. 2 ст. 65 КПК України). Проте під час судового розгляду кожна зі сторін має право звернутися до суду з клопотанням про виклик експерта для допиту для роз`яснення чи доповнення його висновку (ч. 7 ст. 101, ч. 1 ст. 356 КПК України). 
З визначення поняття «висновок експерта», наведеного в ч. 1 ст. 101 КПК України, та відкритого переліку питань, які можуть бути поставлені експерту під час його допиту в суді (ч. 3 ст. 356 КПК України), вбачається, що будь-які запитання експерту, що пов`язані із проведенням ним експертного дослідження та складання письмового висновку, підпадають під поняття допит експерта для роз`яснення висновку. Окрім цього, пунктом 4 ч. 5 ст. 69 КПК України на експерта покладено обов`язок не розголошувати без дозволу сторони кримінального провадження, яка його залучила, чи суду відомості, що стали йому відомі у зв`язку з виконанням обов`язків, або не повідомляти будь-кому, крім особи, яка його залучила, чи суду про хід проведення експертизи та її результати.
Особи, яких захисник ОСОБА_3 просив допитати в своєму клопотанні, – експерти КНДІСЕ ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , а також фахівці AT «Інститут транспорту нафти» ОСОБА_10 і ОСОБА_11 , – у кримінальному провадженні № 52017000000000752 мають процесуальний статус експертів, які залучені стороною обвинувачення. Процесуальний статус ОСОБА_7 та ОСОБА_8 як експертів сторона захисту не заперечує, що вбачається з тексту скарги адвоката. Те, що ОСОБА_10 і ОСОБА_11 були залучені до участі в кримінальному провадженні № 52017000000000752 в якості експертів для участі в проведенні судової будівельно-технічної експертизи, підтверджено наданими детективом копіями постанови від 07.10.2019 про призначення судової будівельно-технічної експертизи, клопотання експерта від 17.10.019, постанови від 11.03.2020 про внесення змін до вказаної постанови від 07.10.2019. 
Зважаючи на наведені вище норми КПК України щодо неможливості допиту експерта на стадії досудового розслідування як щодо роз`яснення наданих ним висновків, так і щодо відомостей, які стали йому відомі у зв`язку з виконанням обов`язків, без дозволу сторони кримінального провадження, яка його залучила, вимоги клопотання захисника ОСОБА_3 , адресованого детективу, а так само і поданої слідчому судді скарги, про допит експертів КНДІСЕ ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , фахівців AT «Інститут транспорту нафти» ОСОБА_10 і ОСОБА_11 , з приводу об`єктів дослідження, порядку, способів здійснення досліджень у зв`язку із проведенням експертиз, є незаконними і тому не підлягають задоволенню.
Аргументи захисника ОСОБА_3 , зазначені у його скарзі, про те, що особи, які проводили експертизи, можуть бути допитані як свідки з інших питань, які не стосуються роз`яснення наданих ними висновків, є безпідставними в даному випадку. Так, у тексті клопотання від 31.03.2021, яке подане детективу ОСОБА_6 , не вказано, в якому процесуальному статусі – експерта чи свідка – захисник просить допитати експертів КНДІСЕ ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , фахівців AT «Інститут транспорту нафти» ОСОБА_10 і ОСОБА_11 , а також не наведено жодної обставини, що підлягає доказуванню у кримінальному провадженні і не стосується проведених експертних досліджень та щодо якої необхідно допитати зазначених осіб.
Отже, на підставі наведеного вище слідчий суддя дійшла висновку, що рішення детектива від 05.04.2021 про відмову в задоволенні клопотання адвоката від 31.03.2021 про допит осіб, які мають процесуальний статус експертів у кримінальному провадженні, у зв`язку з неможливістю допиту як свідків експертів з питань, що стосуються проведення експертиз і наданих висновків, та тим, що допит експертів як слідча дія не передбачений нормами КПК України на стадії досудового розслідування, є обґрунтованою, вмотивованою та узгоджується із наведеними вище нормами КПК України щодо процесуального статусу експертів і повноважень детектива у кримінальному провадженні.
У зв`язку із зазначеним, постанова детектива про відмову у проведенні ініційованих захисником допитів вказаних у його клопотанні від 31.03.2021 осіб не підлягає скасуванню, та в задоволенні скарги на дану постанову слід відмовити.
Керуючись статтями 22, 26, 303, 307, 309, 392 КПК України,
П О С Т А Н О В И В:
Скаргу адвоката ОСОБА_3 на рішення детектива Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_6 від 05.04.2021 про відмову у задоволенні клопотання залишити без задоволення.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя                                                                   ОСОБА_1