УХВАЛА

26 травня 2021 року 
м. Київ
справа № 340/4337/20
провадження № К/9901/17073/21

Верховний Суд у складі судді-доповідача Касаційного адміністративного суду Смоковича М. І., перевіривши касаційну скаргу Бобринецької районної ради Кіровоградської області на ухвалу Третього апеляційного адміністративного суду від 21 квітня 2021 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Бобринецької районної ради Кіровоградської області, з участю третьої особи: Бобринецької міської ради Кіровоградської області про визнання бездіяльності протиправною,
в с т а н о в и в :
06 травня 2021 року зазначену скаргу подано засобами поштового зв`язку.
11 травня 2021 року скарга надійшла до суду касаційної інстанції.
За правилами частини першої статті 334 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі - КАС України) за відсутності підстав для залишення касаційної скарги без руху, повернення касаційної скарги чи відмови у відкритті касаційного провадження суд касаційної інстанції постановляє ухвалу про відкриття касаційного провадження у справі.
Вирішуючи питання щодо можливості відкриття касаційного провадження, суд виходить із такого.
Відповідно до частини першої статті 328 КАС України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в касаційному порядку рішення суду першої інстанції після апеляційного перегляду справи, а також постанову суду апеляційної інстанції повністю або частково у випадках, визначених цим Кодексом.
Імперативними приписами абзацу другого частини четвертої статті 328 КАС України обумовлено, що підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у частинах другій та третій цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.
Отже, підставами касаційного оскарження можуть бути помилки судів першої та (або) апеляційної інстанцій в питаннях права (застосування норм матеріального та дотримання норм процесуального права), але не в питаннях факту. 
Своєю чергою, неправильним застосуванням норм матеріального права вважається:
неправильне тлумачення закону; 
застосування закону, який не підлягає застосуванню; 
незастосування закону, який підлягав застосуванню.
Відтак касаційна скарга повинна містити посилання на конкретні порушення відповідної норми (норм) права чи неправильність її (їх) застосування. Скаржник повинен указати конкретні порушення, що є підставами для скасування або зміни судового рішення (рішень), які, на його думку, допущені судом при його (їх) ухваленні, та навести аргументи в обґрунтування своєї позиції.
Касаційна ж скарга Бобринецької районної ради Кіровоградської області в частині обґрунтувань вимог до суду касаційної інстанції вищенаведеного не містить і зводиться до опису позиції скаржника щодо результату вирішення спору.
Пунктом 4 частини п`ятої статті 332 КАС України встановлено, що касаційна скарга не приймається до розгляду і повертається суддею-доповідачем, якщо у касаційній скарзі не викладені передбачені цим Кодексом підстави для оскарження судового рішення в касаційному порядку. 
За таких обставин касаційна скарга підлягає поверненню особі, що її подала.
Керуючись статтями 328, 330, 332 Кодексу адміністративного судочинства України, 
у х в а л и в :
1. Касаційну скаргу Бобринецької районної ради Кіровоградської області на ухвалу Третього апеляційного адміністративного суду від 21 квітня 2021 року у справі № 340/4337/20 за позовом ОСОБА_1 до Бобринецької районної ради Кіровоградської області, з участю третьої особи: Бобринецької міської ради Кіровоградської області про визнання бездіяльності протиправною повернути особі, яка її подала.
2. Роз`яснити, що повернення касаційної скарги не позбавляє права повторного звернення до суду касаційної інстанції в порядку, встановленому законом.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не оскаржується.

Суддя                                                                                                              М. І. Смокович