ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 травня 2021 року	Львів	Справа № 460/8484/20 пров. № А/857/7618/21	

Восьмий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
головуючого судді:                                        Затолочного В.С.,
суддів:                                                  Качмара В.Я., Кушнерика М.П.,
з участю секретаря судового засідання          Хомича О.Р.,

розглянувши в режимі відеоконференції в місті Львові апеляційну скаргу Управління освіти Дубенської міської ради на рішення Рівненського окружного адміністративного суду від 01 лютого 2021 року у справі № 460/8484/20 за адміністративним позовом Управління освіти Дубенської міської ради до Управління Західного офісу Держаудитслужби в Рівненській області про визнання протиправним та скасування припису (рішення суду першої інстанції ухвалене суддею Борискіним С.А. в м. Рівне Рівненської області 01.02.2021 року о 17:54 год., повний текст судового рішення складено 10.02.2021), -

ВСТАНОВИВ:

Управління освіти Дубенської міської ради (далі – позивач) звернулось до Рівненського окружного адміністративного суду з позовом до Управління Західного офісу Держаудитслужби в Рівненській області (далі – відповідач) про визнання протиправним та скасування висновку про результати моніторингу закупівлі від 03.11.2020 року № 226.
Рішенням Рівненського окружного адміністративного суду від 01 лютого 2021 року в задоволенні адміністративного позову відмовлено повністю.
Не погодившись із вказаним рішенням, його оскаржив позивач, який покликаючись на те, що рішення є незаконним та необґрунтованим, ухваленим з порушенням норм матеріального і процесуального права, з неповним з`ясуванням обставин, що мають значення для справи, просить Рівненського окружного адміністративного суду від 01 лютого 2021 року скасувати та ухвалити нове, яким позивні вимоги задовольнити повністю.
В обґрунтування апеляційних вимог покликається на те, що оскаржуваний висновок винесений відповідачем безпідставно та необґрунтовано, оскільки був прийнятий з порушенням принципів проведення публічних закупівель, а висновки про допущення позивачем порушень не співрозмірні з вимогою про їх усунення.
Відповідач скористався правом подання відзиву на апеляційну скаргу, просив рішення суду першої інстанції залишити без змін, а апеляційну скаргу без задоволення.
В судовому засіданні представник апелянта наполягала на задоволенні апеляційної скарги, представник відповідача проти задоволення апеляційної скарги заперечувала.
Заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши та обговоривши матеріали справи, суд вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.
Судом першої інстанції вірно встановлено, що Управлінням освіти Дубенської міської ради 18.08.2020, у порядку визначеному Законом України від 25 грудня 2015 року № 922-VIII (далі – Закон № 922-VIII), в інформаційно-телекомунікаційній системі «Prozorro» розміщено оголошення про проведення процедури закупівлі робіт з «Будівництва нової твердопаливної блочно-модульної котельні на альтернативних видах палива та прилеглих теплових мереж, для потреб ЗОШ І-ІІІ ст. № 7 по пров. Шкільному, 2, в м. Дубно, Рівненської області (ДК 021:2015:45450000-6 – Інші завершальні будівельні роботи)» під унікальним номером UA-2020-08-18-002304-b.
Рішенням тендерного комітету від 18.08.2020 № 272 затверджено Тендерну документацію щодо проведення процедури відкритих торгів на закупівлю «Будівництво нової твердопаливної блочно-модульної котельні на альтернативних видах палива та прилеглих теплових мереж, для потреб ЗОШ І-ІІІ ст. № 7 по пров. Шкільному, 2, в м. Дубно, Рівненської області (ДК 021:2015:45450000-6 – Інші завершальні будівельні роботи)».
За результатами проведеної згідно норм Закону № 922-VIII процедури закупівлі, 26.10.2020 з переможцем торгів – Товариством з обмеженою відповідальністю «Сервіскотломонтаж-Львів» укладено договір № 1161.
Згідно наказу Управління Західного офісу Держаудитслужби в Рівненській області (далі - Управління) від 13.10.2020 № 70, керуючись ст. 8 Закону № 922-VIII, та пунктом 10 Положення про Управління Західного офісу Держаудитслужби в Рівненській області, затвердженого наказом Західного офісу Держаудитслужби від 02.07.2018 № 187, розпочато моніторинг закупівлі UA-2020-08-18-002304-b.
04.11.2020 начальником Управління затверджено висновок про результати моніторингу закупівлі від 03.11.2020 № 226 (далі – Висновок).
Висновком встановлено наступні  порушення: тендерна документація складена не у відповідності до вимог Закону № 922-VIII, порушення вимог пункту 8 частини другої статті 21 Закону № 922-VIII (опубліковане оголошення про проведення відкритих торгів не містить інформації про мову, якою повинні готуватися тендерні пропозиції), відхилення тендерних пропозицій на підставах, не передбачених законом або не у відповідності до вимог закону (безпідставне відхилення).
В ході судового розгляду також встановлено, що 11.11.2020 позивач звертався за роз`ясненням щодо формулювання висновку виклавши при цьому заперечення щодо його змісту. 
При цьому, в порядку ч.10 ст. 8 Закону № 922-VIII, 18.11.2020 Висновок був оскаржений позивачем до суду з відображенням такого оскарження в інформаційно-телекомунікаційній системі «Prozorro».
Позивач, не погодившись з висновком контролюючого органу, звернувся до суду з позовом.
Оцінюючи спірні правовідносини, що виникли між сторонами, апеляційний суд виходить з наступних міркувань.
Правові та організаційні засади здійснення фінансового контролю в Україні, визначені Законом України від 26.01.93 №2939-XII «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» (далі - Закон № 2939-ХІІ).
Відповідно до ст. 2 Закону № 2939-ХІІ головними завданнями органу державного фінансового контролю є: здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю визначення потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов`язань, ефективним використанням коштів і майна, станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності у міністерствах та інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування, бюджетних установах і суб`єктах господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у періоді, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі - підконтрольні установи), за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про закупівлі, діяльністю суб`єктів господарської діяльності незалежно від форми власності, які не віднесені законодавством до підконтрольних установ, за судовим рішенням, ухваленим у кримінальному провадженні.
Державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі.
Статтею 5 Закону № 2939-ХІІ визначено, що контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі», проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.
Перевірка закупівель у замовників проводиться за місцезнаходженням юридичної особи, що перевіряється, чи за місцем розташування об`єкта права власності, щодо якого проводиться перевірка, і полягає у документальному та фактичному аналізі дотримання замовником законодавства про закупівлі. Результати перевірки закупівель викладаються в акті перевірки закупівель.
Моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю.
Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади встановлює  Закон № 922-VIII.
За змістом ст. 8  Закону № 922  моніторинг закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю).
Моніторинг закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладання договору про закупівлю та його виконання.
Рішення про початок моніторингу закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник за наявності однієї або декількох із таких підстав: 1) дані автоматичних індикаторів ризиків; 2) інформація, отримана від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 3) повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 4) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель; 5) інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до  статті 9 цього Закону.
Для аналізу даних, що свідчать про ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, можуть використовуватися: інформація, оприлюднена в електронній системі закупівель; інформація, що міститься в єдиних державних реєстрах; інформація в базах даних, відкритих для доступу центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю; дані органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, замовників та учасників процедур закупівель, що можуть бути отримані органами державного фінансового контролю у порядку, встановленому законом.
Рішення про початок моніторингу закупівлі оприлюднюється протягом двох робочих днів з дня його прийняття в електронній системі закупівель органом державного фінансового контролю із зазначенням унікального номера оголошення про проведення процедури закупівлі, присвоєного електронною системою закупівель, та дати його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу та/або унікального номера повідомлення про намір укласти договір та дати його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу, а також опису підстав для здійснення моніторингу закупівлі. Рішення про початок моніторингу закупівлі не зупиняє проведення процедур закупівель, визначених цим Законом.
Строк здійснення моніторингу закупівлі не може перевищувати 15 робочих днів з дати оприлюднення рішення про початок моніторингу закупівлі в електронній системі закупівель.
Протягом строку проведення моніторингу закупівлі орган державного фінансового контролю має право через електронну систему закупівель запитувати у замовника пояснення щодо прийняття рішень та/або вчинення дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу закупівлі. Усі такі запити про надання пояснень автоматично оприлюднюються електронною системою закупівель. Замовник протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення запиту про надання пояснень щодо прийняття рішень та/або вчинення дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу закупівлі, повинен надати відповідні пояснення через електронну систему закупівель.
Замовник у межах строку здійснення моніторингу закупівлі має право з власної ініціативи надавати пояснення щодо прийняття рішень та/або вчинення дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу закупівлі.
За результатами моніторингу закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.
У висновку обов`язково зазначаються: 1) найменування замовника, щодо якого здійснювався моніторинг закупівлі, його ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, місцезнаходження; 2) найменування предмета закупівлі та його очікувана вартість; 3) унікальний номер оголошення про проведення процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та дата його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір та дата його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу; 4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу закупівлі; 5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.
Замовник має право протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення висновку одноразово звернутися до органу державного фінансового контролю за роз`ясненням змісту висновку та його зобов`язань, визначених у висновку.
Протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення органом державного фінансового контролю висновку замовник оприлюднює через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.
У разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, він має право оскаржити висновок до суду протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення, про що зазначається в електронній системі закупівель протягом наступного робочого дня з дня оскарження висновку до суду.
Якщо замовник не усунув порушення, визначене у висновку, і таке порушення матиме негативний вплив для бюджетів, а також висновок не оскаржено до суду, орган державного фінансового контролю проводить перевірку закупівлі відповідно до  Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні». Керівник органу державного фінансового контролю або його заступник приймає рішення про призначення перевірки закупівлі, яке оприлюднюється протягом двох робочих днів з дня його прийняття. При цьому процедура закупівлі на період проведення перевірки закупівлі не зупиняється.
Форма висновку про результати моніторингу закупівлі та порядок його заповнення затверджені наказом Державної аудиторської служби України від 23.04.18 № 86.
Пунктами третім - шостим Порядку заповнення форми висновку про результати моніторингу закупівлі визначено, що висновок складається у формі електронного документа та заповнюється відповідно до встановленої форми висновку про результати моніторингу закупівлі, затвердженої наказом Державної аудиторської служби України від 23 квітня  2018 року № 86 в електронній системі закупівель.
Після заповнення форми висновок вивантажується з електронної системи закупівель у візуальну форму у форматі текстового редактора для його підписання та затвердження.
Висновок підписується та затверджується накладанням електронного підпису з дотриманням вимог законодавства у сфері електронного документообігу та електронного цифрового підпису.
Для оприлюднення підписаний та затверджений висновок завантажується в електронну систему закупівель, на форму висновку накладається електронний підпис посадової особи органу державного фінансового контролю, яка затвердила висновок про результати моніторингу закупівлі.
Щодо порушення позивачем п. 19 ч. 2 ст. 22 Закону № 922-VIII, викладеного в оскарженому висновку, апеляційний суд зазначає наступне.
Згідно п. 19 ч. 2 ст. 22 Закону № 922-VIII у тендерній документації зазначаються відомості про опис та приклади формальних (несуттєвих) помилок, допущення яких учасниками не призведе до відхилення їх тендерних пропозицій. Формальними (несуттєвими) вважаються помилки, що пов`язані з оформленням тендерної пропозиції та не впливають на зміст тендерної пропозиції, а саме - технічні помилки та описки. 
За результатами аналізу питання відповідності умов тендерної документації вимогам Закону № 922-VIII встановлено, що тендерна документація Замовника не відповідає вимогам Переліку формальних помилок, затвердженого наказом Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України від 15.04.2020 № 710 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 29.07.2020 під № 715/34998 (далі – Перелік), чим порушено вимоги п. 19 ч. 2 ст. 22 Закону.
Так, Міністерством розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України зазначено, що Закон № 922-VIII визначає правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави, територіальних громад та об`єднаних територіальних громад.
Пунктом 11 частини 1 статті 9 Закону № 922-VIII однією з основних функцій Уповноваженого органу у сфері закупівель є розроблення та затвердження переліку формальних помилок.
На виконання зазначеної норми Закону № 922-VIII Мінекономіки розроблено Перелік.
Відповідно до Положення про державну реєстрацію нормативно-правових актів міністерств, інших органів виконавчої влади, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 28 грудня 1992 р. № 731, державній реєстрації підлягають нормативно-правові акти, які містять одну або більше норм, що зачіпають права, свободи, законні інтереси і стосуються обов`язків громадян та юридичних осіб, встановлюють новий або змінюють, доповнюють чи скасовують організаційно-правовий механізм їх реалізації, або мають міжвідомчий характер, тобто є обов`язковими для інших органів виконавчої влади та органів місцевого самоврядування, а також юридичних осіб, що не належать до сфери управління суб`єкта нормотворення.
Отже, оскільки Законом передбачено розроблення та затвердження переліку формальних помилок, який не є примірним, а Наказ  є обов`язковим для органів виконавчої влади та органів місцевого самоврядування, а також юридичних осіб, затверджений Перелік є вичерпним.
Також, слід врахувати консультацію Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України стосовно затвердженого наказу від 15.04.2020 № 710 «Про затвердження Переліку формальних помилок».
Оскільки в тендерній документації Замовника зазначено опис та приклади формальних (несуттєвих) помилок, які не відповідають Переліку формальних помилок затвердженого Наказом № 710, апеляційний суд приходить до переконання про порушення позивачем вимоги п. 19 ч. 2 ст. 22 Закону № 922-VIII, тому що зазначення вичерпного переліку формальних помилок, затвердженого Наказом № 710 є не правом Замовника, а його обов`язком. Відступлення від даного переліку правильно трактується відповідачем як порушення норм п. 19 ч. 2 ст. 22 Закону № 922-VIII.
Щодо порушення вимог п. 8 ч. 2 ст. 21 Закону № 922-VIII щодо відсутності в оприлюдненому оголошенні про проведення відкритих торгів інформації про мову, якою повинні готуватися тендерні пропозиції, колегія суддів виходить з наступного.
Частина 1 статті 21 Закону № 922-VIII передбачає, що оголошення про проведення відкритих торгів безоплатно оприлюднюється в електронній системі закупівель відповідно до статті 10 цього Закону.
Згідно з п. 16 ч. 1 ст. 1 Закону № 922-VIII оголошення про проведення конкурентних процедур закупівель -   оголошення  про проведення відкритих торгів,  оголошення  про проведення торгів з обмеженою участю та оголошення про проведення конкурентного діалогу.
Частина 1 статті 10 Закону № 922-VIII встановлює обов`язок замовників самостійно та безоплатно через авторизовані електронні майданчики оприлюднювати в електронній системі закупівель у порядку, встановленому Уповноваженим органом та цим Законом, інформацію про закупівлю, а саме:
- оголошення про проведення конкурентних процедур закупівель, тендерну документацію та проект договору про закупівлю:
- оголошення про проведення відкритих торгів - не пізніше ніж за 15 днів до кінцевого строку подання тендерних пропозицій, якщо вартість закупівлі не перевищує межі, встановлені у частині третій  цієї статті, та не пізніше 30 днів у разі перевищення таких меж.
Тендерна документація - документація щодо умов проведення тендеру, що розробляється та затверджується замовником і оприлюднюється для вільного доступу в електронній системі закупівель.
Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 1 Закону № 922-VIII авторизований електронний майданчик - авторизована Уповноваженим органом інформаційно-телекомунікаційна система, яка має комплексну систему захисту інформації з підтвердженою відповідністю згідно із Законом України «Про захист інформації в інформаційно-телекомунікаційних системах», є частиною електронної системи закупівель та онлайн-сервісом, що забезпечує реєстрацію осіб, автоматичне розміщення, отримання і передання інформації та документів під час проведення закупівель, користування сервісами з автоматичним обміном інформацією, доступ до якого здійснюється за допомогою мережі Інтернет.
Згідно Порядку функціонування електронної системи закупівель та проведення авторизації електронних майданчиків, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 24.02.2016 № 166, майданчики функціонують в нормах Закону України «Про публічні закупівлі».
Відтак, обраний позивачем майданчик не забезпечив право Замовника на публічні оголошення з дотриманням визначеної форми.
Крім того, Замовник має право вільно обирати електронний майданчик, на якому буде опубліковувати інформації та документів під час проведення закупівлі, а тому оцінка органом державного фінансового контролю допущеного позивачем порушення вимог п. 8 ч. 2 ст. 21 Закону № 922-VIII щодо зазначення мови якою повинна готуватись тендерна документація саме в оголошенні про публічну закупівлю, є правильною.
Апелянт зазначає, що при створенні оголошення про закупівлю, поле для внесення інформації про мову технічно не передбачене, що у свою чергу, на думку сторони по справі спричиняє об`єктивну неможливість внесення такої інформації.
Однак, Законом № 922-VIII не передбачено, що дана інформація має міститися саме в окремому виведеному полі для мови, якою повинні готуватися тендерні пропозиції. Якщо у майданчика, через який Замовником здійснювалася закупівля, не передбачалося окремого виведеного поля для цього, то Замовник не позбавлений права внести дану інформацію у будь-яке поле, щоб не порушувати вимоги передбачені ч. 2 ст. 21 Закону № 922-VIII про інформацію, яка повинна міститися в оголошенні про проведення відкритих торгів.
Щодо правомірності відхилення тендерних пропозицій учасників ПП «ІБК «ДЕДАЛ» та ТОВ «НВФ «Термоуніверсал» на підставі пункту 1 частини першої статті 31 Закону № 922-VIII як таких, що не відповідають  кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, установленим статтею 16 Закону № 922, апеляційний суд виходить з наступного.
У ч. 16 ст. 29 Закону № 922-VIII зазначено: якщо замовником під час розгляду тендерної пропозиції учасника виявлено невідповідності в інформації та/або документах, що подані учасником у тендерній пропозиції та/або подання яких вимагалось тендерною документацією, він розміщує у строк, який не може бути меншим ніж два робочі дні до закінчення строку розгляду тендерних пропозицій, повідомлення з вимогою про усунення таких невідповідностей в електронній системі закупівель.
Замовник розміщує повідомлення з вимогою про усунення невідповідностей в інформації та/або документах:
1) що підтверджують відповідність учасника процедури закупівлі кваліфікаційним критеріям відповідно до  статті 16  цього Закону;
2) на підтвердження права підпису тендерної пропозиції та/або договору про закупівлю.
Також, відповідно до ч. 9 ст. 26 Закону № 922-VIII учасник процедури закупівлі виправляє невідповідності в інформації та/або документах, що подані ним у своїй тендерній пропозиції, виявлені замовником після розкриття тендерних пропозицій, шляхом завантаження через електронну систему закупівель уточнених або нових документів в електронній системі закупівель протягом 24 годин з моменту розміщення замовником в електронній системі закупівель повідомлення з вимогою про усунення таких невідповідностей.
Замовник розглядає подані тендерні пропозиції з урахуванням виправлення або невиправлення учасниками виявлених невідповідностей.
Відповідач зазначив про оприлюднення запиту під час проведення процедури моніторингу публічної закупівлі, датованого 16.10.2020 року, про надання пояснення щодо нерозміщення Замовником повідомлення з вимогою про усунення невідповідностей в інформації поданих у складі тендерних пропозицій учасників ПП «ІБК «ДЕДАЛ» та ТОВ «НВФ «Термоуніверсал».
Згідно пояснення позивача, наданого через електронну систему закупівель, питання щодо повідомлення з вимогою про усунення кваліфікаційних невідповідностей в електронній системі закупівель щодо учасника ПП «ІБК «Дедал» та ТОВ «НВФ «Термоуніверсал» на засіданнях тендерного комітету управління освіти Дубенської міської ради, які відбувалися 15.09.2020 та 23.09.2020 не виносилось на розгляд.
Апелянт наголошує на тому, що учасник торгів ПП «ІБК «ДЕДАЛ» не зміг би стати переможцем торгів, навіть якби йому була надана можливість усунути невідповідності в інформації та/або документах. При цьому, позивач посилається на рішення адміністративної колегії Південно-західного міжобласного територіального відділення Антимонопольного комітету України від 03.07.2020 року № 72/25-р/к (справа № 02-06/07-19), яким дії ПП «ІБК Дедал» визнано антиконкурентними узгодженими діями, які стосуються спотворення результатів торгів.
Апеляційний суд відкидає дане твердження апелянта, оскільки рішення про відхилення тендерної пропозиції ПП «ІПК «ДЕДАЛ» (а.с.19-22) не ґрунтувалося на вищезазначеному рішенні територіального відділення Антимонопольного комітету України.
До того ж, апелянтом жодним чином не обґрунтовано, чому ним не надавалася можливість усунення кваліфікаційних невідповідностей ще одному учакснику торгів – ТОВ «НВФ «Термоуніверсал».
Відтак, не забезпечивши учасникам процедури закупівлі можливості надання пояснень щодо допущених неточностей при поданні тендерних пропозицій, позивачем порушено право суб`єктів господарювання на участь у публічних торгах та здійснено їх передчасну дискваліфікацію як учасників, що порушує принципи  недискримінації учасників та рівного ставлення до них, а також об`єктивного та неупередженого визначення переможця процедури закупівлі, закріплених ч. 1 ст. 5 Закону № 922-VIII.
Щодо способу усунення виявлених порушень, викладених в оскаржуваному висновку, колегія суддів зазначає наступне.
Позивачем зазначено, що договір про закупівлю укладений в повній відповідності до вимог цивільного та господарського законодавства. Окрім того, позивачем акцентується увага на неможливості розірвання договору в порядку ст. 651 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України), якщо такий договір було укладено за результатами проведеної публічної закупівлі.
Також, позивач покликається на непропорційність рішення органу фінансового контролю з суспільним інтересом територіальної громади, що зацікавлена у виконанні такого договору.
Пунктом 6 частини 1 статті 1 Закону № 922-VIII передбачено, що договір про закупівлю є господарським договором, що укладається між замовником і учасником за результатами проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі та передбачає платне надання послуг, виконання робіт або придбання товару.
Пунктом 25 частини 1 статті 1 Закону № 922-VIII визначено, що публічна закупівля - це придбання замовником товарів, робіт і послуг у порядку, встановленому цим Законом.
Отже, придбання замовником товарів, робіт і послуг у порядку, встановленому Законом № 922-VIII може визнаватись «публічною закупівлею» лише у випадку повного дотримання вимог означеного Закону № 922-VIII.
Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 43 Закону № 922-VIII договір про закупівлю є нікчемним у разі якщо замовник уклав договір про закупівлю без проведення процедури закупівлі згідно з вимогами цього Закону, тобто з порушенням встановленого порядку.
Стаття 204 ЦК України  визначає, що правочин є правомірним, якщо його недійсність прямо не встановлена законом або якщо він не визнаний судом недійсним.
Приписами ст. 203 ЦК України  встановлено загальні вимоги, додержання яких є необхідним для чинності правочину, а саме: зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам; правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним.
Частиною другою статті 215 ЦК України    визначено, що недійсним є правочин, якщо його недійсність встановлена законом (нікчемний правочин). У цьому разі визнання такого правочину недійсним судом не вимагається.
Таким чином, враховуючи, що Законом № 922-VIII прямо передбачено нікчемність договору про закупівлю у разі його укладення без проведення процедури закупівлі згідно з вимогами цього Закону, вимога відповідача щодо вжиття заходів для розірвання договору, є законною.
Наказом від 08.09.2020 №552 Міністерства фінансів України затверджено Порядок заповнення форми висновку про результати моніторингу процедур закупівлі (далі - Порядок заповнення).
Крім того, апеляційний суд зазначає, що пунктом 3 Порядку заповнення визначено, що у разі виявлення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель пункт 3 висновку має містити посилання на структурну одиницю компетенційного нормативно-правового акта, на підставі якого орган державного фінансового контролю зобов`язує замовника усунути у встановленому законодавством порядку такі порушення, а також зобов`язання щодо їх усунення.
Зважаючи на те, що процедура закупівлі UA-2020-08-18-002304-b вважається закінченою з моменту укладення договору про закупівлю, а саме: з 26.10.2020, то внесення будь яких змін до тендерної документації чи зміна прийнятих рішень щодо процедури проведення публічної закупівлі зі сторони позивача не вбачається за можливе.
З огляду на вищевикладене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що відповідачем обґрунтовано визначено спосіб усунення виявлених порушень при проведенні публічної закупівлі UA-2020-08-18-002304-b, керуючись нормою п. 1 ч. 1 ст. 43 Закону № 922-VIII.
З огляду на вищевикладене, апеляційний суд приходить до висновку про те, що рішення суду першої інстанції є законним та скасуванню не підлягає.
Згідно частини першої статті 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права.
Відповідно до частин першої - четвертої статті 242 КАС України рішення суду повинно бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.
Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.
З огляду на вищезазначене, вказаним вимогам оскаржуване рішення суду першої інстанції відповідає.
Відповідно до частин першої та другої статті 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.
Підсумовуючи, апеляційний суд приходить до висновку, що суд першої інстанції при вирішенні даного спору правильно встановив фактичні обставини справи та надав їм належну правову оцінку. Наведені висновки суду є вичерпні, а доводи апелянта - безпідставні.
Апеляційний суд переглянув оскаржуване судове рішення і не виявив порушень норм матеріального чи процесуального права, які могли призвести до ухвалення незаконного судового рішення, щоб його скасувати й ухвалити нове.
Відповідно до пункту 1 статті 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.
Відповідно до статті 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Керуючись статтями 241, 242, 308, 310, 315, 316, 321, 325, 370 КАС України, суд -  

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Управління освіти Дубенської міської ради залишити без задоволення, а рішення Рівненського окружного адміністративного суду від 01 лютого 2021 року  у справі № 460/8484/20 без змін.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених частиною 4 статті 328 КАС України.

Головуючий суддя	 	В. С. Затолочний 	
судді	 	В. Я. Качмар 	
 	 	М. П. Кушнерик  	
Повне судове рішення складено 14.05.2021