ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД	
Справа № 640/7638/19                                                                            Суддя (судді) першої інстанції: Донець В.А.

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 травня 2021 року                                                                                            м. Київ
          
Колегія Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:
                                     судді-доповідача    Кузьменка В. В.,
                                     суддів Ганечко О. М., Василенко Я.М.,
                                        за участю секретаря Кірієнко Н. Є.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Києві справу за адміністративним позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві до Приватного підприємства "ПМ-20" про застосування заходів реагування, за апеляційною скаргою Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 13 вересня 2019 року, -

В С Т А Н О В И Л А:

Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві звернулось до суду з позовом, в якому просило:
- застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації приміщення Приватного підприємства "ПМ-20", розташованого за адресою: проспект Степана Бандери, 20-Б в Оболонському районі м. Києва до повного усунення порушень зазначених в акті перевірки, шляхом знеструмлення та накладання печаток на головний електрощит будівлі;
- обов`язок щодо забезпечення виконання судового рішення шляхом опечатування та відімкнення від джерел електроживлення покласти на Головне управління ДСНС України у м. Києві;
- контроль за виконанням судового рішення щодо усунення відповідачем порушень вимог пожежної та техногенної безпеки та погодження термінів усунення порушень за письмовим зверненням суб`єкта господарювання, в тому числі право відтермінування зупинення експлуатації приміщень, покласти на Головне управління ДСНС України у м. Києві.
Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 13 вересня 2019 року позов залишено без задоволення.
Не погоджуючись із зазначеним судовим рішенням, позивачем подано апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції як таке, що ухвалено з порушенням норм матеріального і процесуального права, та прийняти нове рішення про задоволення позову в  повному обсязі.  Апелянт вважає, що зафіксовані в акті перевірки від 02.08.2019 № 171 порушення правил пожежної та техногенної безпеки, створюють загрозу життю, а також здоров`ю людей та не були усунуті в повному обсязі.
В судове засідання з`явився представник апелянта, підтримав вимоги апеляційної скарги та просив їх задовольнити.
Представник відповідача просив залишити рішення суду першої інстанції без змін, вказавши на його обґрунтованість та відповідність положенням чинного законодавства.
Заслухавши суддю-доповідача, представників сторін, перевіривши матеріали справи,  відзив на апеляційну скаргу, доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.
Згідно зі ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.
У відповідності до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
З матеріалів справи вбачається, що на підставі наказу від 15.01.2019 №28 "Про проведення планових перевірок" та посвідчення від 28.01.2019 №694 Головним управлінням Державної служби України з надзвичайних ситуацій у місті Києві проведено планову перевірку щодо додержання суб`єктом господарювання Приватним підприємством "МП-20", розташованим за адресою: м. Київ, проспект С. Бандери, 20-Б вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки, за наслідками якої складено акт від 22.02.2018 №48, в якому зафіксовано наступні порушення:
1) Клас вогнестійкості проходок інженерного обладнання БЦ через перекриття менша, ніж нормована межа вогнестійкості цієї огороджувальної конструкції за ознаками Е (показник втрати цілісності) та I (показник втрати тепло теплоізолювальної спроможності) (порушення пункту 2.4 глави 2 розділу ІІІ "Правил пожежної безпеки в Україні" далі - "ППБУ");
2) Допускається замкнення евакуаційних дверей з поверхів на замки, та інші запори, що важко відчиняються зсередини (порушення пункту 2.37 глави 2 розділу ІІІ ППБУ);
3) Ширина площадок сходових кліток СК 1 та Н1 виконана менше за ширину маршу(1,1м) (порушення рпункту2.23 глави 2 розділу ІІІ ППБУ);
4) Не менше одного разу на рік комісією не здійснюється  перевірка стану вогнезахисного покрову (просочення) (порушення пункт 2.8. глави 2 розділу ІІІ ППБУ);
5) У разі виявлення пошкоджень вогнезахисного покриву (просочення) не вживаються заходи щодо його відновлення (ремонту або заміни) (не здійснено вогнезахисний покрив частини металевих несучих конструкцій) (порушення пункту 2.8 глави 2 розділу ІІІ ППБУ);
6) Не проведено перевірку блискавкозахисту будівлі від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів відповідно до вимог ДСТУ Б В.2.5-38:2008 (порушення пункту 1.20., глава 1, розділ IV ППБУ);
7) Двері на шляхах евакуації 13, 10, 7 та 2 поверхів не перенавішені таким чином щоб не заважити вільній евакуації людей (порушення пункту 2.23 глави 2 розділу ІІІ ППБУ);
8) На перепадах висот 13 поверху влаштовано 3 сходинки без огорожі з поручнями (порушення пункту 2.37 глави 2 розділу ІІІ ППБУ);
9) Допускається улаштовувати на шляхах евакуації порогів (порушення пункту 2.37 глави 2 розділу ІІІ ППБУ);
10) Допускається зменшення зони дії системи димовидалення шляхом встановлення на 7, 8 поверхах додаткових перегородок (порушення пункту 1.1. глави 1 розділу V ППБУ);
11) Допускається зменшення зони дії системи димовидалення шляхом встановлення на 14 поверсі дверей (порушення пункту 1.1. глави 1 розділу V ППБУ);
12) Не здійснено оцінку ризиків виникнення надзвичайних ситуацій техногенного характеру на підпорядкованих небезпечних об`єктах (порушення пункту 3 розділу ІІІ ПТБ);
13) Не проведено ідентифікацію потенційно небезпечного об`єкта (порушення пункту 3 розділу ІІІ ПТБ);
14) Не проведено паспортизацію потенційно небезпечного об`єкта відповідно ст. 69 Кодекс ЦЗУ, наказ МНС № 98 (порушення пункту 3 розділу ІІІ ПТБ);
15) Не проведено навчання керівного складу підприємства та фахівців, діяльність яких пов`язана з організацією і здійсненням заходів з питань цивільного захисту відповідно пункт 6 розділ V ПТБ, пункт 15 ПКМУ №444 (порушення пункту 3 розділу ІІІ ПТБ);
16) Не створений матеріальний резерв для здійснення заходів, спрямованих на запобігання і ліквідацію наслідків надзвичайних ситуацій техногенного характеру та надання термінової допомоги постраждалому населенню (порушення пункту 3 розділу ІІІ ПТБ);
17) Не проведено розрахунків потреби та не забезпечено працюючий персонал засобами індивідуального захисту (порушення пункту 1 глави 4 розділу V ПТБ);
18) Не надана акти технічного обстеження систем протипожежного захисту в порушення дод. Ж. 6.4 ДБН В.2.5-56:2014 (порушення 1.1., 1.4 глави 1 розділу V ППБУ);
19) Не проведено визначення розрахункового часу евакуації людей з приміщень у разі пожежі відповідно до ГОСТ 12.1.004-91, після реконструкції та змін функціонального призначення приміщень (порушення пункту 2.33 глави 2 розділу ІІІ ППБУ);
20) У підсобних приміщеннях не забезпечено відстань від світильників до горючих матеріалів не менше ніж 0,5 м (порушення пункту 1.10. глави 1 розділ IV ППБУ);
21) Допускається зняття пристроїв для самозачинення дверей сходових кліток, ліфтового холу (протипожежних дверей) та фіксування їх у відчиненому положенні (порушення пунктів 2.3. та 2.37 глави 2 розділу III ППБУ);
22) Заповнення (ущільнення) коробів протипожежних металевих дверей виконано за допомогою горючого матеріалу (монтажна теплоізоляційна піна) (порушення пункту 4 розділу І, пункту 2.23 глави 2 розділу III ППБУ);
23) Не для всіх приміщень визначені клас зони згідно з "Правилами будови електроустановок. Електрообладнання спеціальних установок" (далі - НПАОП 40.1- 1.32-01) (порушення пункту 2.9 глави 2 розділу ПІ ППБУ);
24) Металеві сходи 14 поверху не мають підтверджену межу вогнестійкості відповідно до ДБН В. 1.1 -7 та пункт 3.4 табл. 1 (порушення пункту 4 розділу І, пункту 2.23 глави 2 розділу ІІІ ППБУ);
25) Не всі металеві конструкції (балки, колони) захищені від впливу небезпечних факторів пожежі відповідно до ДБН В. 1.1- 7 (порушення пункту 4 розділу І, пункту 2.23 глави 2 розділу ІІІ ППБУ);
26) В офісному центрі не передбачено влаштування пожежного ліфту відповідно до пункт 8.17 ДБН В. 1.1-7:2016 (порушення пункту 4 розділу І ППБУ);
27) не наданий акт перевірки відповідності змонтованих систем протипожежного захисту вимогам проектної документації та її працездатності в порушенні пункт 7.3. та додатку И ДБН В.2.5-56:2014 "Системи протипожежного захисту" (порушення пункту 1.4 глави 1 розділ V ППБУ);
28) між сходовими маршами не передбачено проміжок завширшки у просвіті не менше 75 мм в порушення пункт 8.11. ДБН В. 1.1-7-2016 (порушення пункт 2.23 глави 2 розділ III ППБУ);
29) початок використання суб`єктами господарювання орендованих приміщень здійснюється без поданої декларації відповідності матеріально-технічної бази суб`єкта господарювання вимогам законодавства з питань пожежної безпеки та без позитивного висновку за результатами оцінки (експертизи) протипожежного стану приміщень (порушення статті 57 Кодексу цивільного захисту України);
30) Не всі евакуаційні виходи позначені світловими покажчиками "Вихід" (порушення пункт 1.1. глави 1 розділу V ППБУ); 
31) Допускається стоянка автотранспорту на відстані менше ніж 10 м від офісного центру відповідно до пункт 10.8.8. ДБН Б.2.2-12:2018 (порушення пункту пункт 1.4. глави 1 розділу III); 
32) не здійснено заміну систем протипожежного захисту, термін експлуатації яких перевищує 10 років з моменту їх прийняття в експлуатацію та параметри устаткування і обладнання яких не відповідає вимогам чинних нормативних документів та інших нормативних документів порушення вимог додатку Ж пункту Ж.64, 6.3 ДБН В.2.5-56:2014 (порушення пункту 1.1. глави 1 розділу V ППБУ);
33) не надані результати іспитів зразків килимових покриттів чотирьох видів (ковроліну), прокладених на шляхах евакуації з 10-го по 13-ий поверхи, щодо горючості, помірної димоутворювальної здатності, токсичності продуктів горіння та відповідності групам поширення полум (пункт 2.23., 2.28. глави 2 розділу ІІІ ППБУ).
Відповідно до підпису в акті від 22.02.2018 №48 примірник акту "без зауважень" особисто отримав 22.02.2019 керуючий ОСОБА_1 .
За порушення вимог пожежної безпеки ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності за статтею 175 Кодексу України про адміністративні правопорушення.
Вважаючи вказані порушення у сферах пожежної і техногенної безпеки, а також цивільного захисту, такими, що мають за собою наслідок у вигляді застосування заходів реагування у вигляді повного зупинення експлуатації приміщень Приватного підприємства "ПМ-20", позивач звернувся з позовом до суду.
Приймаючи рішення про відмову в задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції виходив з того, що враховуючи виявлені порушення та вжиті позивачем заходи щодо їх усунення, не усунуті порушення не можуть кваліфікуватись як такі, що створюють реальну загрозу життю і здоров`ю людей, отже підстави для застосування заходів реагування відсутні.
Даючи правову оцінку фактичним обставинам справи та апеляційній скарзі, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції з огляду на таке.
Статтею 55 Кодексу цивільного захисту України від 02.10.2012 № 5403-VI передбачені заходи щодо забезпечення пожежної безпеки, відповідно до ч. 1 якої забезпечення пожежної безпеки на території України, регулювання відносин у цій сфері органів державної влади, органів місцевого самоврядування та суб`єктів господарювання і громадян здійснюються відповідно до цього Кодексу, законів та інших нормативно-правових актів.
Діяльність із забезпечення пожежної безпеки є складовою виробничої та іншої діяльності посадових осіб і працівників підприємств, установ та організацій.
Відповідно до ст. 1 Закону України від 05.04.2007 р. № 877-V «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, прийнятного рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.
Відповідно до частини 6 статті 7 Закону №877 за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт, який повинен містити такі відомості: дату складення акта; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд тощо); предмет державного нагляду (контролю); найменування органу державного нагляду (контролю), а також посаду, прізвище, ім`я та по батькові посадової особи, яка здійснила захід; найменування юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснювався захід.
Посадова особа органу державного нагляду (контролю) зазначає в акті стан виконання вимог законодавства суб`єктом господарювання, а в разі невиконання - детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства.
Згідно з частиною 2 статті 51 Кодексу цивільного захисту України, забезпечення техногенної безпеки суб`єкта господарювання покладається на його керівника.
Відповідно до частин першої та другої статті 64 Кодексу цивільного захисту України центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб.
Центральний орган виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, реалізує повноваження безпосередньо і через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення.
Центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону (ст. 66 КЦЗ України).
Згідно пунктів 1, 2, 3 розділу ІІ Правил пожежної безпеки в Україні, діяльність із забезпечення пожежної безпеки є складовою виробничої та іншої діяльності посадових осіб і працівників підприємств та об`єктів.
Керівник підприємства повинен визначити обов`язки посадових осіб щодо забезпечення пожежної безпеки, призначити відповідальних за пожежну безпеку окремих будівель, споруд, приміщень, дільниць, технологічного та інженерного устаткування, а також за утримання й експлуатацію засобів протипожежного захисту.
Заходами державного нагляду (контролю) - є планові та позапланові заходи, які здійснюються шляхом проведення перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та інших дій.
За результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю), у разі виявлення порушень вимог законодавства, складає акт. Посадова особа органу державного нагляду (контролю) зазначає в акті стан виконання вимог законодавства суб`єктом господарювання, а в разі невиконання - детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства.
Згідно із ч. 7 ст. 7 Закону № 877-V на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду.
У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу, а у випадках, передбачених законом, також звертається у порядку та строки, встановлені законом, до адміністративного суду з позовом щодо підтвердження обґрунтованості вжиття до суб`єкта господарювання заходів реагування, передбачених відповідним розпорядчим документом.
Відповідно ч. 1, 2 ст. 68 Кодексу цивільного захисту України посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, у разі порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки, у тому числі невиконання їх законних вимог, зобов`язані застосовувати санкції, визначені законом.
Водночас у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.
Таким чином, ст.ст. 69 та 70 Кодексу цивільного захисту України передбачені різні санкції за порушення вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами.
При цьому, з аналізу вищенаведеного вбачається, що застосування заходів реагування можливо у разі виявлення порушень, які створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.
Так, у відповідності до п. 26 ч. 1 ст. 2 Кодексу цивільного захисту України, небезпечним чинником є складова частина небезпечного явища (пожежа, вибух, викидання, загроза викидання небезпечних хімічних, радіоактивних і біологічно небезпечних речовин) або процесу, що характеризується фізичною, хімічною, біологічною чи іншою дією (впливом), перевищенням нормативних показників і створює загрозу життю та/або здоров`ю людини.
Підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів може бути недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами; нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій; неготовність до використання за призначенням аварійно-рятувальної техніки, засобів цивільного захисту, а також обладнання, призначеного для забезпечення безпеки суб`єктів господарювання.
Відповідно до ч. 2 ст. 70 Кодексу цивільного захисту України повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.
У рамках проведеної органом ГУ ДСНС України перевірки було встановлено значні порушення, які створюють реальну загрозу життю та здоров`ю людей, які працюють, перебувають в установі.
Під час судового розгляду справи ПП "ПМ-20" звернулось до позивача з листом від 25.06.2019 №1/25-МНС, в якому просило провести позапланову перевірку приміщень за адресою: м. Київ, проспект С. Бандери, 20-Б , яке використовує ПП"ПМ-20", з метою встановлення усунення порушень, визначених приписом від 28.02.2019 №17.
За результатами проведеної перевірки складено акт від 02.08.2019 №171, в якому зафіксовано порушення:
1) Ширина площадок сходових кліток СК 1 та Н1 виконана менше за ширину маршу(1,1м) (порушення пункту 2.23 глави 2 розділу ІІІ ППБУ);
2) Не менше одного разу на рік комісією не здійснюється перевірка стану вогнезахисного покрову (просочення) (порушення пункт 2.8. глави 2 розділу ІІІ ППБУ;
3) У разі виявлення пошкоджень вогнезахисного покриву (просочення) не вживаються заходи щодо його відновлення (ремонту або заміни) (не здійснено вогнезахисний покрив частини металевих несучих конструкцій) (порушення пункту 2.8 глави 2 розділу ІІІ ППБУ);
4) Допускається улаштовування на шляхах евакуації порогів (порушення пункту 2.37 глави 2 розділу ІІІ ППБУ);
5) Не здійснено оцінку ризиків виникнення надзвичайних ситуацій техногенного характеру на підпорядкованих небезпечних об`єктах (порушення пункту 3 розділу ІІІ ПТБ);
6) Не проведено паспортизацію потенційно небезпечного об`єкта відповідно статті 69 КЦЗУ, наказ МНС №98 (порушення пункту 3 розділу ІІІ ПТБ);
7) Не створений матеріальний резерв для здійснення заходів, спрямованих на запобігання і ліквідацію наслідків надзвичайних ситуацій техногенного характеру та надання термінової допомоги постраждалому населенню (порушення пункту 3 розділу ІІІ ПТБ);
8) Не проведено розрахунків потреби та не забезпечено працюючий персонал засобами індивідуального захисту (порушення пункту 1 глави 4 розділу V ПТБ);
9) Допускається зняття пристроїв для самозачинення дверей сходових кліток, ліфтового холу (протипожежних дверей) та фіксування їх у відчиненому положенні (порушення пунктів 2.3. та 2.37 глави 2 розділу III ППБУ);
10) Заповнення (ущільнення) коробів протипожежних металевих дверей виконано за допомогою горючого матеріалу (монтажна теплоізоляційна піна) (порушення пункту 4 розділу І, пункту 2.23 глави 2 розділу III ППБУ);
11) Не для всіх приміщень визначені клас зони згідно з "Правилами будови електроустановок. Електрообладнання спеціальних установок" (НПАОП 40.1-1.32-01) (порушення пункту 2.9 глави 2 розділу ПІ ППБУ);
12) Не всі металеві конструкції (балки, колони) захищені від впливу небезпечних факторів пожежі відповідно до ДБН В. 1.1- 7 (порушення пункту 4 розділу І, пункту 2.23 глави 2 розділу ІІІ ППБУ);
13) В офісному центрі не передбачено влаштування пожежного ліфту відповідно до пункт 8.17 ДБН В. 1.1-7:2016 (порушення пункту 4 розділу І ППБУ);
14) між сходовими маршами не передбачено проміжок завширшки у просвіті не менше 75 мм в порушення пункт 8.11. ДБН В. 1.1-7-2016 (порушення пункт 2.23 глави 2 розділ III ППБУ);
15) початок використання суб`єктами господарювання орендованих приміщень здійснюється без поданої декларації відповідності матеріально-технічної бази суб`єкта господарювання вимогам законодавства з питань пожежної безпеки та без позитивного висновку за результатами оцінки (експертизи) протипожежного стану приміщень (порушення статті 57 Кодексу цивільного захисту України);
16) Допускається стоянка автотранспорту на відстані менше ніж 10 м від офісного центру відповідно до пункт 10.8.8. ДБН Б.2.2-12:2018 (порушення пункту пункт 1.4. глави 1 розділу III);
17) не здійснено заміну систем протипожежного захисту, термін експлуатації яких перевищує 10 років з моменту їх прийняття в експлуатацію та параметри устаткування і обладнання яких не відповідає вимогам чинних нормативних документів та інших нормативних документів порушення вимог додатку Ж пункту Ж.64, 6.3 ДБН В.2.5-56:2014 (порушення пункту 1.1. глави 1 розділу V ППБУ);
18) не надані результати іспитів зразків килимових покриттів чотирьох видів (ковроліну), прокладених на шляхах евакуації з 10-го по 13-ий поверхи, щодо горючості, помірної димоутворювальної здатності, токсичності продуктів горіння та відповідності групам поширення полум`я (пункт 2.23., 2.28. глави 2 розділу ІІІ ППБУ).
На переконання апелянта наведені недоліки є потенційною загрозою життю та здоров`ю людей тому експлуатація офісних приміщень будівлі має бути зупинена. 
Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 30.12.2014 №1417 затверджено "Правила пожежної безпеки в Україні", які є обов`язковими для виконання суб`єктами господарювання, органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування, громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, які перебувають в Україні на законних підставах. Правила встановлюють загальні вимоги з пожежної безпеки до будівель, споруд різного призначення та прилеглих до них територій, іншого нерухомого майна, обладнання, устаткування, що експлуатуються, будівельних майданчиків, а також під час проведення робіт з будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту, технічного переоснащення будівель та споруд.
Як убачається з наданих відповідачем документів, 01.12.2006 складено акт Державної приймальної комісії про прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об`єкта. Розпорядженням Оболонської районної в місті Києві державної адміністрації від 13.12.2006 №1332 затверджено акт Державної приймальної комісії та присвоєно торговельно-офісному комплексу адресу: місто Київ, проспект Московський, 20-б.
Колегія суддів при розгляді апеляційної скарги акцентує увагу на тому, що виявлені порушення: 1) Ширина площадок сходових кліток СК 1 та Н1 виконана менше за ширину маршу(1,1м) (порушення пункту 2.23 глави 2 розділу ІІІ ППБУ); 2) Не менше одного разу на рік комісією не здійснюється перевірка стану вогнезахисного покрову (просочення) (порушення пункт 2.8. глави 2 розділу ІІІ ППБУ; 3) У разі виявлення пошкоджень вогнезахисного покриву (просочення) не вживаються заходи щодо його відновлення (ремонту або заміни) (не здійснено вогнезахисний покрив частини металевих несучих конструкцій) (порушення пункту 2.8 глави 2 розділу ІІІ ППБУ); 12) Не всі металеві конструкції (балки, колони) захищені від впливу небезпечних факторів пожежі відповідно до ДБН В. 1.1- 7 (порушення пункту 4 розділу І, пункту 2.23 глави 2 розділу ІІІ ППБУ); 13) В офісному центрі не передбачено влаштування пожежного ліфту відповідно до пункт 8.17 ДБН В. 1.1-7:2016 (порушення пункту 4 розділу І ППБУ); 14) між сходовими маршами не передбачено проміжок завширшки у просвіті не менше 75 мм в порушення пункт 8.11. ДБН В. 1.1-7-2016 (порушення пункт 2.23 глави 2 розділ III ППБУ), не можуть бути підставою для зупинки будівлі офісного центру, оскільки будівля вводилась в експлуатацію в 2006 році.
Водночас відповідач зафіксував невідповідність конструкції будівлі (розміри сходових маршів, влаштування пожежного ліфту) з урахуванням стандартів, які прийняті пізніше. При цьому скаржником ані в суді першої інстанції, ані під час апеляційного розгляду не доведено, що станом на час введення будівлі в експлуатацію вона не відповідала відповідним стандартам, що дозволяло її експлуатацію. 
Суд першої інстанції доречно погодився з доводами відповідача про необґрунтованість встановленого недоліку під номером 16, за яким допускається стоянка автотранспорту на відстані менше ніж 10 м від офісного центру відповідно до пункт 10.8.8. ДБН Б.2.2-12:2018 (порушення пункту пункт 1.4. глави 1 розділу III, адже стоянка відповідає будівельним стандартам, проте водії не дотримуються правил зупинки та стоянки. Відповідачем не спростовано доводів позивача про відповідність стоянки будівельним стандартам, водночас порушення водіями правил дорожнього руху не може покладати на відповідача відповідальність у вигляді зупинення експлуатації будівлі офісного центру. 
Так, під час розгляду справи в суді першої інстанції на підтвердження усунення порушення номер 4, за яким допускається улаштовування на шляхах евакуації порогів (порушення пункту 2.37 глави 2 розділу ІІІ ППБУ), додано додаток №10 фотоматеріал з позначкою 14 поверх, на якому зображено вхід у приміщення, двері та відсутність порогу, що апелянтом не спростовано.
Також на підтвердження усунення порушення номер 9, за яким допускається зняття пристроїв для самозачинення дверей сходових кліток, ліфтового холу (протипожежних дверей) та фіксування їх у відчиненому положенні (порушення пунктів 2.3. та 2.37 глави 2 розділу III ППБУ) - додано додаток №11, фотоматеріал на якому зображені двері з пристроєм для самозачинення дверей.
Пунктом 3 Розділу ІІІ "Правила техногенної безпеки", затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України 05.11.2018 №879, зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 27.11.2018 за №1346/32798, передбачено, що забезпечення техногенної безпеки на небезпечних об`єктах у випадках, визначених Кодексом, здійснюється шляхом оцінки ризиків виникнення надзвичайних ситуацій техногенного характеру на підпорядкованих небезпечних об`єктах відповідної галузі.
Кодексом КЦЗ України передбачено ведення Державного реєстру потенційно небезпечних об`єктів. 
Згідно з пунктом 2 "Положення про паспортизацію потенційно небезпечних об`єктів", затвердженого наказом Міністерства України з питань надзвичайних ситуацій та у справах захисту населення від наслідків Чорнобильської катастрофи від 18.12.2000 №338 (у редакції наказу Міністерства України з питань надзвичайних ситуацій та у справах захисту населення від наслідків Чорнобильської катастрофи від 16.08.2005 №140), зареєстровано в Міністерстві юстиції України 01.09.2005 за №970/11250 потенційно небезпечний об`єкт - об`єкт, на якому можуть використовуватися або виготовляються, переробляються, зберігаються чи транспортуються небезпечні речовини, біологічні препарати, а також інші об`єкти, що за певних обставин можуть створити реальну загрозу виникнення аварії.
Апелянтом не доведено, що будівля офісного центру віднесено до потенційно небезпечних об`єктів.
За змістом статті 1 Закону України "Про об`єкти підвищеної небезпеки" від 18.01.2001 №2245-III об`єкт підвищеної небезпеки - об`єкт, на якому використовуються, виготовляються, переробляються, зберігаються або транспортуються одна або кілька небезпечних речовин чи категорій речовин у кількості, що дорівнює або перевищує нормативно встановлені порогові маси, а також інші об`єкти як такі, що відповідно до закону є реальною загрозою виникнення надзвичайної ситуації техногенного та природного характеру. 
Позивачем не надано доказів, що в будівлі офісного центру здійснюється відповідна діяльність, яка би зумовила віднесення будівлі до об`єктів підвищеної небезпеки.
За наведених обставин, суд першої інстанції обґрунтовано відхилив доводи позивача про наявність підстав для зупинення функціонування будівлі внаслідок встановлення порушень: 5) Не здійснено оцінку ризиків виникнення надзвичайних ситуацій техногенного характеру на підпорядкованих небезпечних об`єктах (порушення пункту 3 розділу ІІІ ПТБ) - об`єкт не належить до об`єктів підвищеної небезпеки; 6) Не проведено паспортизацію потенційно небезпечного об`єкта відповідно статті 69 КЦЗУ, наказ МНС №98 (порушення пункту 3 розділу ІІІ ПТБ) - правила розповсюджуються лише на небезпечні об`єкти; 7) Не створений матеріальний резерв для здійснення заходів, спрямованих на запобігання і ліквідацію наслідків надзвичайних ситуацій техногенного характеру та надання термінової допомоги постраждалому населенню (порушення пункту 3 розділу ІІІ ПТБ) - будівля не відноситься до об`єктів підвищеної небезпеки.
Відповідно до пунктів 1, 2 Розділу І Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 30.12.2014 №1417 (далі - Правила №1417), ці Правила встановлюють загальні вимоги з пожежної безпеки до будівель, споруд різного призначення та прилеглих до них територій, іншого нерухомого майна, обладнання, устаткування, що експлуатуються, будівельних майданчиків, а також під час проведення робіт з будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту, технічного переоснащення будівель та споруд (далі - об`єкт).
Ці Правила є обов`язковими для виконання суб`єктами господарювання, органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування (далі - підприємства), громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, які перебувають в Україні на законних підставах.
Колегія суддів при розгляді апеляційної скарги зазначає, що фактична ситуація існування порушень норм техногенної та пожежної безпеки будівлі та приміщеннями не обумовлює настання реальної загрози життю та здоров`ю людей, та звертає увагу на те, що відповідачем вжито заходи, спрямовані на дотримання техногенної та пожежної безпеки та відповідно усунення порушень, виявлених перевіркою.
Відповідно до ст. 3 Конституції України людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканість і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю. Права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Держава відповідає перед людиною за свою діяльність. Утвердження і забезпечення прав і свобод людини є головним обов`язком держави.
Підставами для застосування заходів реагування в першу чергу є наявність встановлення порушень вимог законодавства у сфері пожежної безпеки, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей. 
Верховний Суд у складі Касаційного адміністративного суду у постанові від 19 травня 2020 року у справі № 420/5156/18 вказав, що захід реагування у вигляді повного зупинення об`єкту до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки є крайнім заходом, обрання якого є доцільним лише у разі, якщо допущені порушення реально створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.  Вжиття заходів реагування на порушення тих чи інших правил пожежної безпеки слід оцінювати з урахуванням принципу пропорційності, що передбачає дотримання необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямовані такі заходи.
Обраний позивачем захід реагування у вигляді повного зупинення експлуатації будівель і приміщень Приватного підприємства "ПМ-20", розташованого за адресою: проспект Степана Бандери, 20-Б, не в повній мірі відповідає критеріям пропорційності у досягненні справедливого балансу між інтересами відповідача та публічними інтересами.
Таким чином, колегія суддів вважає, що судом першої інстанції правомірно відмовлено у задоволенні позовних вимог Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві.
Аналізуючи обставини справи та норми чинного законодавства, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про необґрунтованість позовних вимог та відсутність правових підстав для їх задоволення.
При цьому, доводи апеляційної скарги зазначених вище висновків суду попередньої інстанції не спростовують і не дають підстав для висновку, що судом першої інстанції при розгляді справи неповно з`ясовано обставини, що мають значення для справи, неправильно застосовано норми матеріального права, які регулюють спірні правовідносини, чи порушено норми процесуального права.
Згідно п. 41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Слід зазначити, що згідно практики Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі «Серявін та інші проти України» від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, відповідно до п.58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» від 9 грудня 1994 року, серія A, N 303-A, п.29).
Керуючись ст.ст. 242, 308, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, колегія суддів,  -

П О С Т А Н О В И Л А :

Апеляційну скаргу Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 13 вересня 2019 року у справі за адміністративним позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві до Приватного підприємства "ПМ-20",  про застосування заходів реагування - залишити без задоволення.
Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 13 вересня 2019 року - залишити без змін.
Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя-доповідач:                                                                        В. В. Кузьменко 

Судді:                                                                                           Я. М. Василенко

                                                                                                    О. М. Ганечко

Повний текст виготовлено 28.05.2021.