ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/2643/21 Справа № 192/968/18 	  	Головуючий у першій інстанції:  Стрельников О. О. Суддя-доповідач: Красвітна  Т. П.	

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 березня 2021 року колегія суддів Судової палати з розгляду цивільних справ Дніпровського апеляційного суду у складі:
головуючого –                        Красвітної Т.П., 
суддів:                                Свистунової О.В., Єлізаренко І.А,
при секретарі                        Догоновій О.М.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дніпро цивільну справу по апеляційній скарзі ОСОБА_1 на рішення Солонянського районного суду Дніпропетровської області від 08 грудня 2020 року по справі за позовом ОСОБА_1 до Територіальної громади в особі Солонянської селищної ради, третя особа - Державний нотаріус Третьої Дніпровської державної нотаріальної контори Янкова Ірина Володимирівна, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, – 
ВСТАНОВИЛА:

У червні 2018 року ОСОБА_1 звернулась до суду з даним позовом, посилаючись на те, що 10 листопада 2006 року ОСОБА_2 склала заповіт на ім`я позивачки, яким заповідала їй земельну ділянку, яка знаходиться на території Василівської сільської ради, Солонянського району, Дніпропетровської області. Вказаною земельною ділянкою позивачка користувалась на власний розсуд на підставі довіреностей, які видавалися ОСОБА_2 на ім`я позивачки. Спадщина за заповітом відкрилася після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . Для отримання спадщини позивачка не могла вчасно звернутися із заявою до нотаріальної контори у зв`язку з тим, що ОСОБА_1 про смерть ОСОБА_2 стало відомо лише 15 лютого 2018 року. Також, позивачка є особою похилого віку та за станом здоров`я вона перебуває на обліку у різних лікарів та змушена доволі часто проходити лікування і саме в період відкриття спадщини ОСОБА_1 в черговий раз проходила призначене їй лікування. 20 лютого 2018 року позивачка звернулась до державного нотаріуса Третьої дніпропетровської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після померлої ОСОБА_2 Постановою позивачці в зв`язку з пропуском строку на прийняття спадщини державний нотаріус відмовив у прийнятті заяви. Сукупність складних обставин у її житті та необізнаність про наявність заповіту на її ім`я і власна хвороба позбавили її можливості вчасно звернутись до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 . Тому, позивач просила визначити їй додатковий строк тривалістю два місяці для подання заяви про прийняття спадщини.
Рішенням Солонянського районного суду Дніпропетровської області від 08 грудня 2020 року відмовлено у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 .
В апеляційній скарзі ОСОБА_1 , посилаючись на неповне з`ясування обставин справи, що мають значення для справи, порушення норм процесуального та неправильне застосування норм матеріального права, ставить питання про скасування оскаржуваного рішення та ухвалення нового про задоволення позовних вимог у повному обсязі.
Колегія суддів звертає увагу, що про час та місце слухання даної справи апеляційним судом сторони повідомлені належним чином у відповідності до вимог ст. 128-130 ЦПК України, що підтверджується письмовими матеріалами справи.
Розглянувши матеріали справи, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги та заявлених позовних вимог, колегія приходить до висновку про наявність підстав для задоволення апеляційної скарги та скасування оскаржуваного рішення, виходячи з наступного. 
Встановлено судом та стверджується зібраними у справі доказами, що ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується витягом про реєстрацію в Спадковому реєстрі (а.с. 101)
Згідно заяви до Третьої державної нотаріальної контори від 20 лютого 2018 року, ОСОБА_1 звернулась до державного нотаріуса для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с. 98).
Відповідно до заповіту, посвідченого державним нотаріусом Третьої Дніпропетровської державної нотаріальної контори 10 листопада 2006 року, ОСОБА_2 на випадок своєї смерті заповідала належну їй земельну ділянку, розташовану на території Василівської сільської ради Солонянського району Дніпропетровської області, – ОСОБА_1 (а.с. 100).
Постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 23 лютого 2018 року державного нотаріуса Третьої дніпровської державної нотаріальної контори Янкова І.В., відмовлено ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про прийняття спадщини за заповітом після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , у зв`язку з пропуском строку на прийняття спадщини (а.с. 105).
Згідно інформації Дніпровської міської ради № 14/5-1736 від 06 березня 2018 року, ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , була зареєстрована по АДРЕСА_1 , інших зареєстрованих осіб на день смерті ОСОБА_2 за вказаної адресою не було (а.с. 9). 
Згідно зі статтею 1233 ЦК України заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті.
Статтею 1223 ЦК України встановлено, що право на спадкування мають особи, визначені у заповіті.
За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).
Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).
Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.
Зазначений висновок відповідає правовій позиції Верховного Суду України, викладеній у постановах від 26 вересня 2012 року № 6-85цс12, від 04 листопада 2015 року № 6-1486цс15.
З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.
Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови.
Відповідно до статті 63 Закону України «Про нотаріат», нотаріус або в сільських населених пунктах – посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, отримавши від спадкоємців повідомлення про відкриття спадщини, зобов`язана повідомити про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме.
Нотаріус або посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, також може зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення у пресі.
Згідно з пунктами 2.2 та 3.2 чинного на час виникнення спірних правовідносин Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року № 296/5 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України за № 282/20595, при заведенні спадкової справи нотаріус за даними Спадкового реєстру перевіряє наявність заведеної спадкової справи, спадкового договору, заповіту. Щоб не допустити пропуску шестимісячного строку для прийняття спадщини, нотаріус роз`яснює спадкоємцям право подачі заяви про прийняття спадщини чи про відмову від її прийняття.
Необхідність нотаріусом вчинити дії для повідомлення спадкоємця про відкриття спадщини, здійснити виклик спадкоємця за заповітом, у тому числі шляхом публічного оголошення або повідомлення про це у пресі відповідає правовому висновку Верховного Суду України викладеному у постанові від 06 вересня 2017 року у справі № 6-496цс17.
Виходячи з викладеного, надавши належної оцінки представленим у справі доказам, у їх сукупності; встановивши, що ОСОБА_1  не є членом сім`ї померлої, не проживала спільно з нею; встановивши, що спадкодавець та позивач, на час сперті першої, були зареєстровані та проживали в різних населених пунктах; враховуючи, що повідомлення про смерть спадкодавця не друкувалось в регіональній пресі, нотаріусом не було зроблено жодної спроби своєчасно, протягом визначеного законом строку, розшукати спадкоємця за заповітом, що підтверджується матеріалами відповідної спадкової справи, копія якої долучена до даної цивільної справи, - колегія дійшла висновку, що поважність причин порушення позивачем шестимісячного строку для звернення до нотаріальної контори є доведеною та наявні підстави для визначення ОСОБА_1  додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті  ОСОБА_2 , яка померла  ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Відповідно до ч.ч. 1, 13 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат.
Враховуючи, що позов задоволено, з Солонянської селищної радина користь  ОСОБА_1 підлягає стягненню судовий збір за подачу позовної заяви та апеляційної скарги в сумі 1762,00 грн. (704,80х150%).
Суд звертає увагу, що, відповідно до ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 82 цього Кодексу. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. 
Згідно ст. 89 ЦПК України, виключне право оцінки доказів належить суду, який має оцінювати докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.
З урахуванням наведеного, колегія дійшла висновку, що рішення суду першої інстанції підлягає скасуванню з ухваленням нового судового рішення про задоволення позовних вимог у повному обсязі.
Керуючись ст.ст. 259, 268, 367, 376, 381-383 ЦПК України, колегія суддів, –

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу  ОСОБА_1  – задовольнити. 
Рішення Солонянського районного суду Дніпропетровської області від 08 грудня 2020 року – скасувати та ухвалити нове судове рішення. 
Позовні вимоги ОСОБА_1 до Територіальної громади в особі Солонянської селищної ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини – задовольнити. 
Визначити ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) додатковий строк тривалістю два місяці з дня набрання судовим рішенням законної сили, для подання до нотаріуса заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , що померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . 
Стягнути із Солонянської селищної ради (код ЄДРПОУ 04339652) на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) судові витрати в сумі 1762 (одна тисяча сімсот шістдесят дві) грн. 00 коп. 
Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та протягом тридцяти днів може бути оскаржена шляхом подання касаційної скарги до Верховного Суду. 

Головуючий

Судді