Ухвала
 
28 квітня 2021 року 
м. Київ
 
справа № 191/2592/19
провадження № 61-6770ск21
 
Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Ступак О. В., вирішуючи питання про відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на постанову Дніпровського апеляційного суду від 02 березня 2021 року у справі за позовом  ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,
 
ВСТАНОВИВ:
 
У квітні 2021 року ОСОБА_1 звернулася із касаційною скаргою, яка підписана представником за довіреністю Спєваковим І. Ю., на постанову Дніпровського апеляційного суду від 02 березня 2021 року у вказаній справі.
 
Ухвалою Верховного Суду від 15 квітня 2021 року касаційну скаргу ОСОБА_1 , яка підписана представником за довіреністю Спєваковим І. Ю., повернуто заявнику. 
 
21 квітня 2021 року   ОСОБА_1  подала касаційну скаргу на постанову Дніпровського апеляційного суду від 02 березня 2021 рокуу вказаній справі.
 
Касаційна скарга не може бути прийнята касаційним судом до розгляду та вирішено питання про відкриття касаційного провадження, оскільки вона подана з пропуском строку на касаційне оскарження.
 
Відповідно до частини першої статті 390 ЦПК України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
 
Ураховуючи, що судове рішення суду апеляційної інстанції проголошено 02 березня 2021 року та резолютивна частина вказаного судового рішення не містить відомостей про дату складені повного тексту, то останнім днем на її касаційне оскарження є 01 квітня 2021 року. Касаційна скарга згідно з відтиском поштового штемпеля подана 21 квітня 2021 року.
 
У касаційній скарзі відсутнє клопотання заявниці про поновлення строку. 
 
Суд, за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення (частин перша статті 127 ЦПК України).
 
Отже, заявниці необхідно звернутися до суду касаційної інстанції із клопотанням (заявою) про поновлення строку на касаційне оскарження судових рішень. Суд позбавлений процесуальної можливості поновлювати строк на касаційне оскарження судових рішень з власної ініціативи.
 
Посилання заявниці у касаційній скарзі на те, що строки звернення до суду із касаційною скаргою продовжуються на строк на дії карантину, є необґрунтованими.
 
18 червня 2020 року прийнято Закон України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України для запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)», який набрав чинності 17  липня 2020 року.  
 
Відповідно до частини другої вказаного закону пункт 3 розділу XII «Прикінцеві положення» ЦПК України викладено у такій редакції:
 
«Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення.
 
Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином».
 
Таким чином, для того щоб поновити строк касаційного оскарження, заявнику потрібно подати заяву і вказати у ній поважну причину (пов`язану з карантинними обмеженнями), що спричинила пропуск такого строку.
 
У порушення наведеної норми, заявницею не зазначено поважної причини, пов`язаної з карантинними обмеженнями, пропуску строку на касаційне оскарження судових рішень.  
 
Крім того, касаційна скарга не може бути прийнята до розгляду, оскільки заявницею не сплачено судовий збір за подання касаційної скарги. 
 
У касаційній скарзі міститься клопотання про звільнення від сплати судового збору, у якому заявниця просить звільнити її від сплати судового збору за подання касаційної скарги, посилаючись на важкий майновий стан.
 
Вивчивши доводи клопотання, суд приходить до висновку, що воно не підлягає задоволенню.
 
Згідно із частинами першою та третьою статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.
 
З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх оплати.
 
Відповідно статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.
 
Звернувшись до суду з відповідним клопотанням, заявниця не надала суду доказів того, що розмір судового збору за подання касаційної скарги у цій справі перевищує 5 відсотків розміру її річного доходу за попередній календарний рік, відповідно до положення статті 8 Закону України «Про судовий збір».
 
Доводи про важкий майновий стан без надання відповідних доказів на підтвердження наведеного не можуть бути підставою для звільнення від сплати судового збору, відповідно до положень статті 136 ЦПК України та статті 8 Закону України «Про судовий збір».
 
У зв`язку з наведеним особі, яка подала касаційну скаргу, необхідно сплатити судовий збір.
 
Відповідно до частини першої статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.
 
Згідно з підпунктом 2 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до суду фізичною особою позовної заяви майнового характеру становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
 
Відповідно до підпункту сьомого пункту 1 частини другої статті 4 Закону України Закону України «Про судовий збір» судовий збір за подання касаційної скарги на рішення суду, заяви про приєднання до касаційної скарги на рішення суду справляється у розмірі, що становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюваної суми.
 
Враховуючи те, що 1 відсоток ціни позову становить більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тому розмір судового збору за подання касаційної скарги складає 19 210,00 грн (1 921,00 грн ? 5 ? 200 %).
 
Судовий збір має бути перераховано або внесено за такими реквізитами: отримувач коштів - ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030102; код отримувача (за ЄДРПОУ) - 37993783; банк отримувача - Казначейство України (ЕАП); рахунок отримувача - UA288999980313151207000026007; код класифікації доходів бюджету - 22030102 «Судовий збір (Верховний Суд, 055)».
 
На підтвердження сплати судового збору до Верховного Суду необхідно надати оригінал квитанції про сплату судового збору.
 
Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.
 
Ураховуючи наведене, касаційна скарга підлягає залишенню без руху з наданням заявниці строку для усунення недоліків.
 
Керуючись статтями 185, 390, 393 ЦПК України,
 
УХВАЛИВ:
 
Касаційну скаргу ОСОБА_1 залишити без руху та надати для усунення зазначених вище недоліків строк до 31 травня 2021 року, але не більше десяти днів з дня вручення цієї ухвали.     
 
Якщо заяву про поновлення строку касаційного оскарження не буде подано особою в зазначений строк або наведені підстави для його поновлення визнані неповажними, у відкритті касаційного провадження буде відмовлено.
 
У разі невиконання у встановлений строк інших вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута заявниці.
 
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя                                                                                                            О. В. Ступак