ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А
і м е н е м  У к р а ї н и

31 березня 2021 року 	м. Дніпро	справа № 340/2849/20	

Третій апеляційний адміністративний суд 
у складі колегії суддів: головуючого - судді  Прокопчук Т.С. (доповідач),
                               суддів:  Шлай А.В., Кругового О.О.,     
розглянувши у письмовому провадженні в місті Дніпрі апеляційну скаргу    Головного Управління ДПС у Кіровоградській області
на рішення   Кіровоградського     окружного адміністративного суду від 03 грудня 2020 року (головуючий суддя: КармазинаТ.М.) по адміністративній справі  № 340/2849/20, розглянутої  в порядку спрощеного позовного провадження
за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю   «Мун Шайн»   до Головного управління ДПС у Кіровоградській області про визнання протиправним та скасування рішення
                                              
ВСТАНОВИВ :

Позивач Товариство з обмеженою відповідальністю   «Мун Шайн»   (далі ТОВ «Мун Шайн») 24.07.2020 року  звернувся до суду з позовом до відповідача ГУ ДПС у Кіровоградській області, в якому просить: визнати протиправним та скасувати рішення ГУ ДПС у Кіровоградській області від 17.06.2020 №40006 про відповідність ТОВ «Мун Шайн»   критеріям ризиковості платника на підставі п.8 Критеріїв ризиковості платника податку; зобов`язати ГУ ДПС у Кіровоградській області виключити ТОВ «Мун Шайн»       з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості.
В обґрунтування адміністративного позову позивач зазначив, що оскаржуване рішення контролюючого органу не містять належної мотивації підстав і причин віднесення  позивача до ризикових платників податків, за п.8 Критеріїв ризиковості платника податку, що перешкоджає повноцінному провадженню господарської діяльності товариства.
У відзиві на позов ГУ ДПС у Кіровоградській області посилається на неправомірність доводів позивача та відсутність підстав для задоволення позовних вимог.
Рішенням Кіровоградського окружного адміністративного суду від 03 грудня 2020   адміністративний позов задоволений, визнане протиправним та скасовано рішення Комісії ГУ ДПС у Кіровоградській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 17.06.2020 №40006, зобов`язано відповідача виключити позивача   з переліку ризикових платників податків, які відповідають критеріям ризиковості платника податку. На користь позивача стягнені за рахунок бюджетних асигнувань ГУ ДПС у Кіровоградській області   судові витрати на сплату судового збору в сумі 2102 грн.
Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, відповідачем ГУ ДПС у Кіровоградській області подано апеляційну скаргу, в якій апелянт просить рішення скасувати з підстав порушення судом норм матеріального права, та прийняти постанову, якою в задоволенні позову відмовити.
У відзиві на апеляційну скаргу позивач зазначає про правомірність прийнятого судом першої інстанції рішення, в зв`язку з чим просить залишити його без змін, а скаргу без задоволення.
Перевіривши матеріали справи, законність і обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційних скарг, а також правильність застосування судом норм матеріального та процесуального права та правової оцінки обставин у справі колегія суддів зазначає наступне.
Відповідно до ч.1,2,3 ст.242 КАС України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.
Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
Крім того, ст.2 та ч.4 ст.242 КАС України встановлюють, що судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, а саме бути справедливим та неупередженим, своєчасно вирішувати спір у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Зазначеним вимогам процесуального закону рішення  Кіровоградського окружного адміністративного суду від 03 грудня 2020 суду  відповідає, в зв`язку з чим апеляційна скарга не підлягає задоволенню  з огляду на наступне.
Судом першої інстанції встановлено, що ТОВ "Мун Шайн"   зареєстроване як суб`єкт господарювання 01.08.2016 року,основним видом економічної діяльності позивача є оптова торгівля іншими проміжними продуктами (а.с.48-51).
Згідно протоколу засідання комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 17.06.2020 року №120 (а.с.37-40), за результатами аналізу податкового кредиту та податкового зобов`язання ТОВ   «Мун Шайн»     встановлено факти реалізації товарів відсутніх у придбанні та маніпулювання податковою звітністю.
Враховуючи вищевикладене, комісією  17.06.2020 року прийнято рішення №40006 про відповідність ТОВ   «Мун Шайн»     критеріям ризиковості платника податку на підставі п.8 Критеріїв ризиковості платника податків, затверджених   постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 року №1165 "Про запровадження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних" , в якому зазначено, що підприємство формує податковий кредит за рахунок підприємств ризикових категорій. Відсутні виробничі потужності для здійснення фінансово   господарської діяльності   (а.с.20).
Не погодившись з таким рішенням відповідача, позивач звернувся до суду з позовом.
Згідно із ч. 2   ст.19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені   Конституцією   та законами України.
Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, регулюються   Податковим кодексом України   (далі -   ПК України), який, зокрема, визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків, а також відповідальність за порушення податкового законодавства.
Підпунктом   20.1.45   пункту   20.1   статті   20   ПК України встановлено, що здійснювати щоденну обробку даних та інформації електронного кабінету, необхідних для виконання покладених на них функцій з адміністрування податкового законодавства та законодавства з інших питань, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючий орган, що включає, зокрема, прийняття, обробку та аналіз документів та даних платників податків, здійснення повноважень, передбачених законом, які можуть бути реалізовані в електронній формі за допомогою засобів електронного зв`язку.
За приписами пункту   61.1   статті   61 ПК України, податковий контроль - система заходів, що вживаються контролюючими органами та координуються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, з метою контролю правильності нарахування, повноти і своєчасності сплати податків і зборів, а також дотримання законодавства з питань регулювання обігу готівки, проведення розрахункових та касових операцій, патентування, ліцензування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.
Згідно підпункту   62.1.2   пункту   62.1   статті   62 ПК України, податковий контроль здійснюється шляхом, серед іншого, інформаційно-аналітичного забезпечення діяльності контролюючих органів.
Відповідно до пункту   71.1   статті   71 ПК України, інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів - комплекс заходів, що координується центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, щодо збору, опрацювання та використання інформації, необхідної для виконання покладених на контролюючі органи функцій.
У   статті 72 ПК України   визначені джерела збору податкової інформації, що використовується для інформаційно-аналітичного забезпечення діяльності контролюючого органу.
Порядок отримання податкової інформації контролюючими органами унормований   статтею 73 ПК України.
Відповідно до п.73.5   ст.73 ПК України   з метою отримання податкової інформації, необхідної у зв`язку з проведенням перевірок, контролюючі органи мають право здійснювати зустрічні звірки даних суб`єктів господарювання щодо платника податків. Під час зустрічної звірки здійснюється зіставлення даних, отриманих від платників податків та інших суб`єктів інформаційних відносин, з метою документального підтвердження господарських відносин з платником податків та зборів, а також підтвердження відносин, виду, обсягу і якості операцій та розрахунків, що здійснювалися між ними, для з`ясування повноти їх відображення в обліку платника податків.
Статтею 74 ПК України   визначено, що податкова інформація, зібрана відповідно до цього   Кодексу, зберігається в базах даних Інформаційних, телекомунікаційних та інформаційно-телекомунікаційних систем (далі - Інформаційні системи) центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику.
Інформаційні системи і засоби їх забезпечення, розроблені, виготовлені або придбані центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, є державною власністю.
Система захисту податкової інформації, що зберігається в базах даних Інформаційних систем, встановлюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику.
Внесення інформації до баз даних Інформаційних систем та її опрацювання здійснюються контролюючим органом, визначеним підпунктом   41.1.1   пункту   41.1   статті   41   цього   Кодексу, а також контролюючим органом, визначеним підпунктом   41.1.2   пункту   41.1   статті   41   цього   Кодексу, в порядку інформаційної взаємодії відповідно до пункту   41.2   статті   41   цього   Кодексу.
Перелік Інформаційних систем визначається центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику.
Зібрана податкова інформація та результати її опрацювання використовуються для виконання покладених на контролюючі органи функцій та завдань, а також центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, для формування та реалізації єдиної державної податкової політики.
Згідно пункту   201.1   статті   201 ПК України, на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.
Відповідно до пункту   201.16   статті   201 ПК України, реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.
Відповідно до цієї норми та підпункту 56.23.2 пункту   56.23   статті   ПК України Кабінет Міністрів України прийняв   постанову від 11.12.2019 року №1165   Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних,   яка набрала чинності 01.02.2020   року, та якою затверджено Порядок зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Порядок №1165   );
Порядок розгляду скарги щодо рішення про відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Порядок розгляду скарги).
Пунктом 2 Порядку №1165   визначено, зокрема, що автоматизований моніторинг відповідності податкової накладної / розрахунку коригування критеріям оцінки ступеня ризиків - сукупність заходів та методів, що застосовуються контролюючим органом для виявлення ознак наявності ризиків порушення норм податкового законодавства за результатами проведення автоматизованого аналізу наявної в інформаційних системах контролюючих органів податкової інформації; критерій оцінки ступеня ризиків, достатній для зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі, - визначений показник автоматизованого моніторингу, що характеризує ризик; ризик порушення норм податкового законодавства - ймовірність складення та надання податкової накладної / розрахунку коригування для реєстрації в Реєстрі з порушенням норм підпункту "а" або "б" пункту 185.1 статті 185, підпункту "а" або "б" пункту   187.1   статті   187, абз. першого пунктів   201.1,   201.7,   201.10    статті   ПК України за  наявності об`єктивних ознак неможливості здійснення операції з постачання товарів/послуг, дані про яку зазначено в такій податковій накладній / розрахунку коригування, та/або ймовірності уникнення платником податку на додану вартість (далі - платник податку) виконання свого податкового обов`язку.
Згідно пункту 3 Порядку №1165     визначені ознаки податкових накладних/розрахунків коригування, яким вони повинні відповідати для   безумовної їх реєстрації.
Відповідно до пунктів 4, 5 Порядку №1165    у разі коли за результатами перевірки податкової накладної / розрахунку коригування визначено, що податкова накладна / розрахунок коригування відповідають одній з ознак безумовної реєстрації, визначених у пункті 3 цього Порядку, реєстрація таких податкової накладної / розрахунку коригування не зупиняється в Реєстрі.
Платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну / розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2).
Податкова накладна / розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряються щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій (додаток 3).
Так, порядок перевірки платника податку на відповідність критеріям ризиковості визначений у пункті 6 Порядку №1165, згідно якого   у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну / розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної / розрахунку коригування зупиняється.
Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.
У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.
Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення (додаток 4).
У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
Комісією регіонального рівня розглядається питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, у разі виявлення обставин та/або отримання інформації, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку та/або отримання інформації та копій відповідних документів від платника податку, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
У разі виявлення обставин та/або отримання інформації, визначених абзацом сьомим цього пункту, та прийняття комісією регіонального рівня рішення про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку платник податку отримує таке рішення в електронному кабінеті в день його прийняття (додаток 4).
Інформація та копії документів подаються платником податку до ДПС в електронній формі засобами електронного зв`язку з урахуванням вимог   Законів України "Про електронні документи та електронний документообіг",   Закону України «Про електронні довірчі послуги"   та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого Мінфіном.
Документами, необхідними для розгляду питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, можуть бути: договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них; договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції; первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури / інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявних типових форм та галузевої специфіки, накладні; розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків; документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством; інші документи, що підтверджують невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
Інформацію та копії документів, подані платником податку, комісія регіонального рівня розглядає протягом семи робочих днів, що настають за датою їх надходження, та приймає відповідне рішення.
За результатами розгляду інформації та копій документів комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, яке платник податку отримує в електронному кабінеті у день його прийняття (додаток 4).
Виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.
Якщо комісією регіонального рівня протягом семи робочих днів, що настають за датою надходження зазначеної інформації та документів, не прийнято відповідного рішення, платник податку виключається з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.
У разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.
Комісія регіонального рівня постійно проводить моніторинг щодо відповідності/невідповідності платників податку критеріям ризиковості платника податку.
Відповідно до абз.2 п.25 №1165   комісії регіонального рівня приймають рішення, зокрема, про   відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
Комісія регіонального рівня діє в межах повноважень, визначених цим Порядком та Порядком прийняття рішень про реєстрацію / відмову в реєстрації податкових накладних / розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженим Мінфіном (п.26 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної).
Додатком 1 до Порядку №1165   визначено Критерії ризиковості платника податку на додану вартість, якими є:
1. Платника податку на додану вартість (далі - платник податку) зареєстровано (перереєстровано) на підставі недійсних (втрачених, загублених) та підроблених документів згідно з інформацією, наявною в контролюючих органах.
2. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) в органах державної реєстрації фізичними особами з подальшою передачею (оформленням) у володіння чи управління неіснуючим, померлим, безвісти зниклим особам згідно з інформацією, наявною в контролюючих органах.
3. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) в органах державної реєстрації фізичними особами, що не мали наміру провадити фінансово-господарської діяльності або здійснювати повноваження, згідно з інформацією, наданою такими особами.
4. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) та ним проваджено фінансово-господарську діяльність без відома і згоди його засновників і призначених у законному порядку керівників згідно з інформацією, наданою такими засновниками та/або керівниками.
5. Платник податку - юридична особа не має відкритих рахунків у банківських установах, крім рахунків в органах Казначейства (крім бюджетних установ).
6. Платником податку не подано контролюючому органу податкової звітності з податку на додану вартість за два останніх звітних (податкових) періоди всупереч нормам підпункту   16.1.3   пункту   16.1   статті   16   та абзацу першого пункту   49.2   і пункту   49.18   статті   49 Податкового кодексу України.
7. Платником податку на прибуток підприємств не подано контролюючому органу фінансової звітності за останній звітний період всупереч нормам підпункту   16.1.3   пункту   16.1   статті   16   та пункту   46.2   статті   46 Податкового кодексу України.
8. У контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній / розрахунку коригування.
Системний аналіз наведених вище норм свідчить, що метою здійснення контролюючим органом моніторингу податкових накладних/розрахунків коригування шляхом аналізу наявної податкової інформації, що міститься в інформаційних ресурсах ДПС є виявлення ризиків порушення норм податкового законодавства. Здійснюючи моніторинг, контролюючий орган виявляє ризик порушення норм податкового законодавства, який проявляється у ймовірності складання та надання податкової накладної з порушенням   Податкового кодексу   та неможливості здійснення операцій з постачання товарів/послуг дані про які зазначені у податковій накладній/розрахунку коригування та/або ймовірності уникнення платником податку виконання свого податкового обов`язку.
Додатком №4 до Порядку №1165   затверджено бланк рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку.
Так, у рішенні зазначено про відповідність платника податку ТОВ   «Мун Шайн»   критеріям ризиковості платника, зокрема, п.8 Критеріїв ризиковості платника податку.
Бланк рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку містить обов`язкове для заповнення поле   податкова інформація (заповнюється у разі відповідності пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку).
В оскаржуваному рішенні вказане поле заповнено та зазначено таке:    Підприємство формує податковий кредит за рахунок підприємств ризикових категорій. Відсутні виробничі потужності для здійснення фінансово   господарської діяльності.
В той же час оскаржуване рішення не містить доказів наявності податкової інформація, що свідчить про наявність ознак здійснення ризикових операцій платником з посиланнями на відповідні документи.
Із матеріалів справи вбачється, що відповідачем не надано належних та допустимих доказів, які досліджувалися в ході засідання комісії, та які стали підставою для прийняття оскаржуваного рішення, відсутні докази реалізації ТОВ   «Мун Шайн»   товарів, відсутніх у придбанні та маніпулювання податковою звітністю, та докази формування позивачем податкового кредиту за рахунок підприємств ризикових категорій.
В силу викладеного суд першої інстанції дійшов вірного висновку, що  підстави для застосування до позивача пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податку- відсутні , внесення позивача до переліку ризикових платників перешкоджає провадженню господарської діяльності останнього з огляду на те, що податкові накладні, які позивач направляє для реєстрації в ЄДРПН, автоматично зупиняються і це створює додаткові перешкоди в здійсненні господарських операцій,  та правомірно задовольнив позовні вимоги, скасував рішення відповідача від 17.06.2020 №40006 , та зобов`язав відповідача виключити позивача   з переліку ризикових платників податків, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.
Суд першої інстанції у відповідності до приписів ч. 1   ст. 139 КАС України також правомірно стягнув на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача витрати на оплату судового збору  у сумі 2102 грн.
Доводами апеляційної скарги зазначені обставини не спростовано.
Оскільки судом першої інстанції в повному обсязі встановлено обставини, що мають значення для справи та винесено рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права, відсутні підстави для його скасування.
Керуючись ст. 12, 315, 316, 321, 322, 325 КАС України, суд,- 
                                                    
ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу  Головного Управління ДПС в Кіровоградській області  - залишити без задоволення.
Рішення Кіровоградського  окружного адміністративного суду від 03 грудня 2020 року    по адміністративній справі  № 340/2849/20- залишити без змін.
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили 31 березня 2021 року, та не підлягає оскарженню в касаційному порядку відповідно до п.5 ст.328 КАС України.   

Головуючий - суддя                                                                      Т.С. Прокопчук 

                               суддя                                                                      А.В. Шлай 

                               суддя                                                                      О.О. Круговий