УХВАЛА
 
19 квітня 2021 року
м. Київ
 
справа № 756/9901/15-ц
провадження № 61-18568св19
 
Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду Краснощокова Є. В. (суддя-доповідач), Дундар І. О., 
Крата В. І.,розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа - приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Сташкова Анастасія Григорівна, про визнання заповіту недійсним, за касаційною скаргою ОСОБА_1  на рішення Оболонського районного суду міста Києва від 22 квітня 
2019 року та постанову Київського апеляційного суду від  12 вересня 2019 року, 
ВСТАНОВИВ:
У жовтні 2019 року ОСОБА_1 звернувся до Верховного Суду з касаційною скаргою, в якій, зокрема, просив про розгляд указаної справи за його участю та участю його представників і повідомлення про день, час та місце розгляду справи.
Ухвалою Верховного Суду від 30 жовтня 2019 року відкрито касаційне провадження у справі; роз`яснено учасникам справи право подати відзив на касаційну скаргу, який за формою і змістом має відповідати вимогам статті 395 ЦПК України (у редакції, чинній на день подання касаційної скарги), у строк до 
02 грудня 2019 року.
12 лютого 2020 року ОСОБА_3 подала до Верховного Судувідзив на касаційну скаргу без клопотання про продовження строку на подання відзиву.
Клопотання ОСОБА_1  про участь у судовому засіданні задоволенню не підлягає з наступних підстав.
Згідно з частиною першою статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції 
в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.
Абзац другий частини першої цієї статті визначає, що в разі необхідності учасники справи можуть бути викликані для надання пояснень у справі.
Таким чином, питання виклику учасників справи для надання пояснень у справі вирішує Верховний Суд з огляду на встановлену необхідність таких пояснень.
Положення частин п`ятої та шостої статті 279 ЦПК України, якою врегульовано порядок розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження в суді першої інстанції, не застосовуються при касаційному розгляді, оскільки суд касаційної інстанції перевіряє правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права та не вирішує питань доказування у справі і не встановлює обставин справи.
Відповідно до частини тринадцятої статті 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи.
Оскільки суд касаційної інстанції не приймав рішення про виклик осіб, які беруть участь у справі, для надання пояснень у справі і такої необхідності колегія суддів не вбачає, то підстав для задоволення клопотання про розгляд справи 
у судовому засіданні з викликом сторін немає.
Відповідно до статті 126 ЦПК України право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.
Оскільки ОСОБА_3 відзив на касаційну скаргу подала до суду касаційної інстанції поза межами встановленого строку, протягом якого можуть бути подані відзиви на касаційну скаргу, та без клопотання про продовження строку, то відзив залишається без розгляду.
Відповідно до частини п`ятої статті 401 ЦПК України суд касаційної інстанції призначає справу до судового розгляду за відсутності підстав, встановлених частинами третьою, четвертою цієї статті. Справа призначається до судового розгляду, якщо хоч один суддя із складу дійшов такого висновку. Про призначення справи до судового розгляду постановляється ухвала, яка підписується всім складом суду.
Заслухавши доповідь судді-доповідача, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду вважає, що справа підлягає призначенню до судового розгляду, оскільки доводи касаційної скарги викликають необхідність перевірки матеріалів справи.
Згідно із частиною першою статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції 
в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.
Відповідно до частини тринадцятої статті 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.
З огляду на вказане справа розглядатиметься Верховним Судом у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду в порядку 
спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами та без проведення судового засідання 
(у письмовому провадженні).
З урахуванням категорії та складності справи, з огляду на положення частини одинадцятої статті 34 ЦПК України, справа підлягає розгляду в складі п`яти суддів.
Керуючись статтями 7, 34, 126, 260, 401, 402 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду
УХВАЛИВ:
ВідмовитиОСОБА_1 у задоволенні клопотанняпро участь у судовому засіданні.
Відзив  ОСОБА_3  на касаційну скаргу ОСОБА_1  на рішення Оболонського районного суду міста Києва від 22 квітня 
2019 року та постанову Київського апеляційного суду від  12 вересня 2019 рокузалишити без розгляду.
Справу за позовом  ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа - приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Сташкова Анастасія Григорівна, про визнання заповіту недійсним призначити до судового розгляду колегією у складі п`яти суддів в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і оскарженню не підлягає.

Судді:                                                                              Є. В. Краснощоков 
 
І. О. Дундар
 
В. І. Крат